Фале́с Міле́тський (також іноді Талес, дав.-гр. Θαλῆς ὁ Μιλήσιος; прибл. 624/623 – c. 548/545 до н. е.) — грецький математик, астроном і філософ досократик із Мілета до Іонії, Анатолія. Він був одним із семи мудреців Греції. Багато мислителів, зокрема Арістотель, вважали його першим філософом у грецькій традиції, а в інших історичних джерелах його визнано першою людиною, яка займалася (науковою філософією). Його часто називають батьком науки.
Фалес | ||||
---|---|---|---|---|
дав.-гр. Θαλῆς ὁ Μιλήσιος | ||||
![]() Посмертний портрет Фалеса роботи Вільгельма Мейєра, оснований на бюсті IV ст. | ||||
Народження | 625 до н. е.[1][2][…] Мілет | |||
Смерть | не раніше 548 до н. е. і не пізніше 545 до н. е. Мілет Сонячний удар[5] | |||
Проживання | Мілет | |||
Знання мов | | |||
Діяльність | | |||
Школа / Традиція | ||||
Основні інтереси | ||||
Значні ідеї | ||||
Вплинув | ||||
Літературний напрям | Досократики і Мілетська школа | |||
Зазнав впливу | Математика в Стародавньому Єгипті Релігія Стародавнього Єгипту Можливо, Гомер | |||
Відомі студенти | Анаксімандр і Піфагор[6] | |||
Визначний твір | | |||
Історичний період | Досократики | |||
Конфесія | монізм | |||
Батько | d | |||
Мати | Клеобуліна[d] | |||
| ||||
| ||||
|
Фалес відомий тим, що відмовився від використання міфології для пояснення світу та Всесвіту натомість він пояснював природні об'єкти та явища, пропонуючи натуралістичні теорії та гіпотези. Майже всі інші досократики пішли за ним у поясненні природи, що походить із єдності всього, заснованого на існуванні єдиної кінцевої субстанції замість використання міфологічних пояснень. Арістотель вважав його засновником та повідомив про гіпотезу Фалеса, згідно з якою першопричиною природи та матерії є єдина матеріальна субстанція: вода.
У математиці Фалес використовував геометрію для розрахунку висоти пірамід та відстані кораблів від берега. Він є першою відомою людиною, яка використала дедуктивні міркування в геометрії, вивівши чотири слідства з теореми Фалеса. Він також є першою відомою людиною, якій було приписано (математичне відкриття).[14]
Біографія
Точні роки життя Фалеса невідомі, але збереглося кілька свідчень, на які ми можемо спиратися в цьому питанні. Згідно з Геродотом, Фалес передбачив сонячне затемнення . Діоген Лаертський цитує хроніки Аполлодора Афінського, у яких сказано, що Фалес помер у віці 78 років під час 58-ї Олімпіади(548–545 до н. е.).
Відомо небагато свідчень щодо життя Фалеса, переважно вони мають характер афоризмів. Згідно зі свідченнями Геродота, Дуріса й Демокріта, він походив зі знатного фінікійського роду Фелідів, нащадків легендарних Агенора й Кадма. Батьками Фалеса були Ексамій і Клеобуліна.
Він багато подорожував, зокрема, у молодості відвідав Єгипет, де в школах Мемфіса і Фів вивчав різні науки. Повернувшись на батьківщину, заснував у Мілеті філософську школу. Вважався одним із Семи мудреців. Здобуття слави мудреця пов'язується зі знахідкою в морі золотого триніжника, який за волею оракула (або домовленістю претендентів на нього) мусив бути відданий наймудрішому і таким жителі Мілета визнали Фалеса. За іншою версією, Фалес отримав золотий кубок чи піалу з присвятою наймудрішому та передав її іншим мислителям, які повернули коштовність назад Фалесу.
Фалес жив сам і тримався осторонь державних справ. Проте, згідно переказів, він всиновив сина своєї сестри Кібіста. Він не прагнув багатства, проте з метою продемонструвати, що філософ може бути успішним у буденних справах, передбачив урожай маслин та заздалегідь викупив чавильні олії поблизу, отримавши таким чином велику вигоду від здачі їх в оренду.
Наукова спадщина
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV5TDFSb1lXeGxjMTkwYUdWdmNtVnRMbk4yWnk4eU1qQndlQzFVYUdGc1pYTmZkR2hsYjNKbGJTNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Фалесу приписується два твори, «Про рівнодію» і «Про сонцеворот», обидва до нашого часу втрачені. Невідомо також чи виконав їх Фалес особисто, або ж вони були записані його учнями. У своїй творчості він поєднував питання практики з теоретичними проблемами, що стосувались проблем Всесвіту. Усі натурфілософські пізнання Фалес використовував для створення завершеного філософського вчення.
Шукаючи першооснову всіх речей, Фалес прийшов до висновку, що вона найбільше схожа на воду (але не є буквальна вода) — лишаючись тією самою, присутня в речах різної форми, подібно до води є основою будь-якого життя. Він пояснював перетворення речей зміною проявів першооснови: гуснучи, стихія Вода перетворюється на Землю, розріджуючись, стає Повітрям. Фалес уявляв увесь світ пронизаним життям, оскільки вода є причиною руху. Як приклад, він вказував магніт і бурштин: вони породжують рух, отже, мають душу. Він заклав теоретичні основи вчення, що отримало назву гілозоїзм. Хоча гілозоїзм має свої корені в міфології, у Фалеса він одержує філософське обґрунтування. Вихідним пунктом опису формації смислу природа є філософія Фалеса Мілетського. Твердженням про те, що вода є початком існування світу, цей першопочатківець філософського дискурсу заклав нову традицію — пошук початку як дискусійної проблеми. Існують багато концептуальних інтерпретацій, які відповідають на питання: чому саме Фалес зацікавився і взагалі спромігся сформулювати таке питання. Мілет був поселенням в Йонійській колонії, в Малій Азії, де народився і започаткував, сформулювавши питання або проблему Фалес. Географічні особливості Мілету виражаються простим скромним степовим ландшафтом, виходом до моря, спекотним кліматом, по суті, це контекстуальні умови, які могли вплинути на постановку проблеми та її вирішення. Більш точно, географічні фактори вплинули певною мірою на вирішення проблеми. Така інтерпретація, в основі якої є лише один спільний родовий фактор — є географічною. Антична культура в період життя Фалеса характеризувалася традицією родоводу, і яка була невіддільним елементом екзистенційного визначення кожного грека. Знаючи, хто твій батько, а хто його батько, і так в регресі доходили до певного ліміту, який інтерпретувався як засновник роду. Фалес розумів традицію як і кожен громадянин — вона визначала, хто ти і певною мірою — яке твоє місце в соціальному просторі Мілета. Обмірковуючи про початок світу, необхідно було вирішити питання безкінечності регресу, тому виникла ідея метаморфозу. Часте і відтворюване спостереження за станом води, і як вода впливала на інші предмети, могла зародитися ідея — вода є початком і продовжує існувати, змінюючи свою форму. Родовід є прямою лінією, це одна з найпростіших одновимірних геометричних форм, хоча смисл геометрії прямої і знаходить своє місце в теорії суперструн, але в соціальному світі може бути невдалим підходом до його осягнення. Власне, для Фалеса була цілком зрозумілою лінійність родоводу, і в певний момент відбувається диспозиція в імплікативній формі. Якщо родовід уможливлює регрес, а значить і визначення, хто започаткував життя або від кого воно походить, то диспозиція від антропос торкається речей, контекстуальної конфігурації як такої. Суть філософського та логічного дискурсу Фалеса в тому, що він застосував соціологічний підхід (родовід, який дає розуміння, хто був раніше мене) до речей у формі запитання: а що передувало існуванню цієї речі? І якщо людина походить від іншої, то чому речі не можуть походити від інших. Така диспозиція була можливою завдяки розумінню Фалесом поняття природа. Еквівалентизація людини та предмета, коли людина розуміється як природна, а речі ж також є природними. Речі як і людини через те, що вони одна спільна суть — природа, є тим вихідним базисом для підходу до питання про початок існування речей. Відповідно, смисл поняття природа як перше розуміння цього поняття базувався на позиціонуванні людини в контексті речей, тобто у невід'ємності антропос від того, що є навколо нього. Така інтерпретація є соціологічною, тобто в її основі є підхід більш від розуміння елементів суспільного життя до побудови моделі світу загалом. Для Фалеса постало питання щодо залежності його життя від когось або чогось. Це логічний висновок із соціологічного підходу до розуміння поставання речей та їх існування.
Фалес також має великі заслуги у створенні наукової математики. Якщо єгипетських землемірів задовольняло встановлення математичних правил, то Фалес прагнув обґрунтовувати їх шляхом доведення теорем. Нині відомо, що багато математичних правил були відкриті набагато раніше, ніж у Стародавній Греції, проте строго логічне доведення правильності тверджень на підставі загальних положень, прийнятих за достовірні істини, було винайдено греками. Характерна і зовсім нова риса грецької математики полягає в поступовому переході за допомогою доведення від одного твердження до іншого. Саме такий характер математиці був наданий Фалесом.
Вважається, що Фалес першим познайомив греків з геометрією. Йому приписують відкриття і доведення ряду теорем: про поділ кола діаметром навпіл; про те, що кут, вписаний у півколо, є прямим (Теорема Фалеса про три точки на колі); про рівність кутів при основі рівнобедреного трикутника; про рівність вертикальних кутів; про пропорційність відрізків, утворених на прямих, що перетинаються декількома паралельними прямими (Теорема Фалеса про пропорційні відрізки). Фалес установив, що трикутник повністю визначається стороною і прилеглими до неї кутами.
Фалес відкрив спосіб визначення відстані від берега до видимого корабля шляхом побудови трикутника, в одній вершині якого знаходиться корабель, а в двох інших точки на суші. Цьому мислителю приписується також спосіб визначення висоти різних предметів, зокрема єгипетських пірамід, за довжиною їх тіні, коли сонце піднімається над горизонтом на 45 градусів. За переказом, Фалес допоміг цареві Крезу виграти війну, розділивши річку на два менших потоки і таким чином перевести через неї військо.
У «Політиці» Арістотеля знаходиться фрагментарний уривок про те, як Фалес за допомогою астрономічних знань зміг передбачити врожай олив та використати цей факт у цілях власного збагачення, показавши, що філософи здатні стати багатими, хоча цього й першочергово не прагнуть. За те, що він зрозумів вплив дефіциту товарів на процес ціноутворення, його можна вважати також раннім економістом.
Астрономія
Фалес вважається першим грецьким астрономом. Йому приписується заслуга у визначенні часу сонцестояння і рівнодення, відкриття факту руху Сонця відносно зірок упродовж пір року, та способу навігації за сузір'ям Малої Ведмедиці. Фалес ввів календар за єгипетським зразком (у якому рік складався з 365 днів, ділився на 12 місяців по 30 днів, і п'ять додаткових днів залишалися випадаючими).
Мислитель стверджував, що небесні тіла складаються з тих же речовин, що й Земля, лише розжарених. Він вважав Землю сферичною на підставі того, що ті самі сузір'я можуть бути видимі й невидимі в той же час у різних місцях, і поступового зникнення предметів за горизонтом. Вважав, що Земля плаває на поверхні води і її коливання є причиною землетрусів.
Він передбачив сонячне затемнення (28 травня 585 до н. е.), знаючи дату попереднього, і пояснив його проходженням Місяця між Сонцем і Землею. Як пише радянський дослідник та філософ Дмитрій Панченко, саме після реальних подій із затемненням, спільнота Мілету визнала Фалеса як мудреця. Після цих подій Фалес увійшов у список семи мудреців. У науковій спільноті поставало питання про технічний аспект такого передбачення. Певна частина науковців визнали передбачення як історичний факт, але інша група науковців критично поставилися до історичності та істинності такого передбачення.
Спостерігаючи за астрономічними об'єктами, Фалес зумів практично використати знання про Малу Ведмедицю для навігації під час плавання на морі.
Див. також
- 6001 Фалес — астероїд, названий на честь мислителя.
- — кратер на Місяці.
Примітки
- Biographical Encyclopedia of Astronomers — Нью-Йорк: , 2007. — — doi:10.1007/978-0-387-30400-7
- Енциклопедія Брокгауз
- CIRIS — CNRS.
- Любкер Ф. Thales // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 1361.
- Λαέρτιος Δ. Βίοι καὶ γνῶμαι τῶν ἐν φιλοσοφίᾳ εὐδοκιμησάντων — 0300.
- Архів історії математики Мактьютор — 1994.
- Арістотель, "Metaphysics Alpha", 983b18.
-
Вільям, Сміт, ред. (1870). Thales. Словник грецької та римської біографії та міфології. с. 1016.
- Michael Fowler, Early Greek Science: Thales to Plato, University of Virginia [Retrieved 16 June 2016]
- Frank N. Magill, The Ancient World: Dictionary of World Biography, Volume 1, Routledge, 2003
- Singer, C. (2008). A Short History of Science to the 19th century. Streeter Press. с. 35.
- Needham, C. W. (1978). Cerebral Logic: Solving the Problem of Mind and Brain. Loose Leaf. с. 75. ISBN .
- Aristotle. Book I 983b. Aristotle, Metaphysics. .
- Boyer, 1989, с. "Ionia and the Pythagoreans" p. 43.
- Геродот. Історії в дев'яти книгах, Книга І. 170
- Fragmenta historicorum Graecorum, Дуріс, 76 °F 74
- Демокріт, 68 В 115 а = 156Л.
- Плутарх. Порівняльні життєписи. Солон, 4
- Плутарх. Порівняльні життєписи. Солон, 7
- Ієронім Родоський, фрагмент 39 W.
- . The Internet Encyclopedia of Philosophy. Архів оригіналу за 18 грудня 2018. Процитовано 29 листопада 2018.
Подальше читання
- Фалес // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — С. 661. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- Шмигевський М. В. Видатні математики. — Бібліотека журналу «Математика в школах України»; випуск 6 (18). — Харків : «Основа», 2004. — 176 с. — .
- Couprie, Dirk L. (2011). Heaven and Earth in Ancient Greek Cosmology: from Thales to Heraclides Ponticus. Springer. ISBN .
- Luchte, James (2011). Early Greek Thought: Before the Dawn. London: Bloomsbury Publishing. ISBN .
- O'Grady, Patricia F. (2002). Thales of Miletus: The Beginnings of Western Science and Philosophy. Western Philosophy Series. Т. 58. Ashgate. ISBN .
- Mazzeo, Pietro (2010). Talete, il primo filosofo. Bari: Editrice Tipografica.
- Priou, Alex (2016). "The Origin and Foundations of Milesian Thought." The Review of Metaphysics 70, 3–31.
- Wöhrle, Georg., ред. (2014). The Milesians: Thales. Translation and additional material by Richard McKirahan. Traditio Praesocratica. Т. 1. Walter de Gruyter. ISBN .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Фалес |
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Фалес |
Вікіджерела містять оригінальні твори авторів або про: Фалес |
- Thales of Miletus from The Internet Encyclopedia of Philosophy
- Thales of Miletus MacTutor History of Mathematics
- Thales' Theorem – Math Open Reference (з інтерактивною анімацією)
- Thales biography by Charlene Douglass (з великою бібліографією)
- Thales of Miletus Life, Work and Testimonies by Giannis Stamatellos
- Thales Fragments
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fale s Mile tskij takozh inodi Tales dav gr 8alῆs ὁ Milhsios pribl 624 623 c 548 545 do n e greckij matematik astronom i filosof dosokratik iz Mileta do Ioniyi Anatoliya Vin buv odnim iz semi mudreciv Greciyi Bagato misliteliv zokrema Aristotel vvazhali jogo pershim filosofom u greckij tradiciyi a v inshih istorichnih dzherelah jogo viznano pershoyu lyudinoyu yaka zajmalasya naukovoyu filosofiyeyu Jogo chasto nazivayut batkom nauki Falesdav gr 8alῆs ὁ MilhsiosPosmertnij portret Falesa roboti Vilgelma Mejyera osnovanij na byusti IV st Narodzhennya 625 do n e 1 2 MiletSmert ne ranishe 548 do n e i ne piznishe 545 do n e Milet Sonyachnij udar 5 Prozhivannya MiletZnannya mov davnogrecka movaDiyalnist matematik astronom fizik inzhener pismennik geometer pedagogShkola Tradiciya miletskaOsnovni interesi etikametafizikamatematikaastronomiyaZnachni ideyi filosofske doslidzhennyaVoda ce arheteorema Falesaproporcijni vidrizkistatichna elektrikaVplinuv PifagorAnaksimandrAnaksimenKsenofanLiteraturnij napryam Dosokratiki i Miletska shkolaZaznav vplivu vavilonska astronomiya Matematika v Starodavnomu Yegipti Religiya Starodavnogo Yegiptu Mozhlivo GomerVidomi studenti Anaksimandr i Pifagor 6 Viznachnij tvir Teorema Falesa pro tri tochki na koliIstorichnij period DosokratikiKonfesiya monizmBatko dMati Kleobulina d Fales u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Fales vidomij tim sho vidmovivsya vid vikoristannya mifologiyi dlya poyasnennya svitu ta Vsesvitu natomist vin poyasnyuvav prirodni ob yekti ta yavisha proponuyuchi naturalistichni teoriyi ta gipotezi Majzhe vsi inshi dosokratiki pishli za nim u poyasnenni prirodi sho pohodit iz yednosti vsogo zasnovanogo na isnuvanni yedinoyi kincevoyi substanciyi zamist vikoristannya mifologichnih poyasnen Aristotel vvazhav jogo zasnovnikom ta povidomiv pro gipotezu Falesa zgidno z yakoyu pershoprichinoyu prirodi ta materiyi ye yedina materialna substanciya voda U matematici Fales vikoristovuvav geometriyu dlya rozrahunku visoti piramid ta vidstani korabliv vid berega Vin ye pershoyu vidomoyu lyudinoyu yaka vikoristala deduktivni mirkuvannya v geometriyi vivivshi chotiri slidstva z teoremi Falesa Vin takozh ye pershoyu vidomoyu lyudinoyu yakij bulo pripisano matematichne vidkrittya 14 BiografiyaTochni roki zhittya Falesa nevidomi ale zbereglosya kilka svidchen na yaki mi mozhemo spiratisya v comu pitanni Zgidno z Gerodotom Fales peredbachiv sonyachne zatemnennya Diogen Laertskij cituye hroniki Apollodora Afinskogo u yakih skazano sho Fales pomer u vici 78 rokiv pid chas 58 yi Olimpiadi 548 545 do n e Vidomo nebagato svidchen shodo zhittya Falesa perevazhno voni mayut harakter aforizmiv Zgidno zi svidchennyami Gerodota Durisa j Demokrita vin pohodiv zi znatnogo finikijskogo rodu Felidiv nashadkiv legendarnih Agenora j Kadma Batkami Falesa buli Eksamij i Kleobulina Vin bagato podorozhuvav zokrema u molodosti vidvidav Yegipet de v shkolah Memfisa i Fiv vivchav rizni nauki Povernuvshis na batkivshinu zasnuvav u Mileti filosofsku shkolu Vvazhavsya odnim iz Semi mudreciv Zdobuttya slavi mudrecya pov yazuyetsya zi znahidkoyu v mori zolotogo trinizhnika yakij za voleyu orakula abo domovlenistyu pretendentiv na nogo musiv buti viddanij najmudrishomu i takim zhiteli Mileta viznali Falesa Za inshoyu versiyeyu Fales otrimav zolotij kubok chi pialu z prisvyatoyu najmudrishomu ta peredav yiyi inshim mislitelyam yaki povernuli koshtovnist nazad Falesu Fales zhiv sam i trimavsya ostoron derzhavnih sprav Prote zgidno perekaziv vin vsinoviv sina svoyeyi sestri Kibista Vin ne pragnuv bagatstva prote z metoyu prodemonstruvati sho filosof mozhe buti uspishnim u budennih spravah peredbachiv urozhaj maslin ta zazdalegid vikupiv chavilni oliyi poblizu otrimavshi takim chinom veliku vigodu vid zdachi yih v orendu Naukova spadshinaTeorema Falesa proporcijni vidrizki DEBC AEAC ADAB displaystyle textstyle frac DE BC frac AE AC frac AD AB Falesu pripisuyetsya dva tvori Pro rivnodiyu i Pro soncevorot obidva do nashogo chasu vtracheni Nevidomo takozh chi vikonav yih Fales osobisto abo zh voni buli zapisani jogo uchnyami U svoyij tvorchosti vin poyednuvav pitannya praktiki z teoretichnimi problemami sho stosuvalis problem Vsesvitu Usi naturfilosofski piznannya Fales vikoristovuvav dlya stvorennya zavershenogo filosofskogo vchennya Shukayuchi pershoosnovu vsih rechej Fales prijshov do visnovku sho vona najbilshe shozha na vodu ale ne ye bukvalna voda lishayuchis tiyeyu samoyu prisutnya v rechah riznoyi formi podibno do vodi ye osnovoyu bud yakogo zhittya Vin poyasnyuvav peretvorennya rechej zminoyu proyaviv pershoosnovi gusnuchi stihiya Voda peretvoryuyetsya na Zemlyu rozridzhuyuchis staye Povitryam Fales uyavlyav uves svit pronizanim zhittyam oskilki voda ye prichinoyu ruhu Yak priklad vin vkazuvav magnit i burshtin voni porodzhuyut ruh otzhe mayut dushu Vin zaklav teoretichni osnovi vchennya sho otrimalo nazvu gilozoyizm Hocha gilozoyizm maye svoyi koreni v mifologiyi u Falesa vin oderzhuye filosofske obgruntuvannya Vihidnim punktom opisu formaciyi smislu priroda ye filosofiya Falesa Miletskogo Tverdzhennyam pro te sho voda ye pochatkom isnuvannya svitu cej pershopochatkivec filosofskogo diskursu zaklav novu tradiciyu poshuk pochatku yak diskusijnoyi problemi Isnuyut bagato konceptualnih interpretacij yaki vidpovidayut na pitannya chomu same Fales zacikavivsya i vzagali spromigsya sformulyuvati take pitannya Milet buv poselennyam v Jonijskij koloniyi v Malij Aziyi de narodivsya i zapochatkuvav sformulyuvavshi pitannya abo problemu Fales Geografichni osoblivosti Miletu virazhayutsya prostim skromnim stepovim landshaftom vihodom do morya spekotnim klimatom po suti ce kontekstualni umovi yaki mogli vplinuti na postanovku problemi ta yiyi virishennya Bilsh tochno geografichni faktori vplinuli pevnoyu miroyu na virishennya problemi Taka interpretaciya v osnovi yakoyi ye lishe odin spilnij rodovij faktor ye geografichnoyu Antichna kultura v period zhittya Falesa harakterizuvalasya tradiciyeyu rodovodu i yaka bula neviddilnim elementom ekzistencijnogo viznachennya kozhnogo greka Znayuchi hto tvij batko a hto jogo batko i tak v regresi dohodili do pevnogo limitu yakij interpretuvavsya yak zasnovnik rodu Fales rozumiv tradiciyu yak i kozhen gromadyanin vona viznachala hto ti i pevnoyu miroyu yake tvoye misce v socialnomu prostori Mileta Obmirkovuyuchi pro pochatok svitu neobhidno bulo virishiti pitannya bezkinechnosti regresu tomu vinikla ideya metamorfozu Chaste i vidtvoryuvane sposterezhennya za stanom vodi i yak voda vplivala na inshi predmeti mogla zaroditisya ideya voda ye pochatkom i prodovzhuye isnuvati zminyuyuchi svoyu formu Rodovid ye pryamoyu liniyeyu ce odna z najprostishih odnovimirnih geometrichnih form hocha smisl geometriyi pryamoyi i znahodit svoye misce v teoriyi superstrun ale v socialnomu sviti mozhe buti nevdalim pidhodom do jogo osyagnennya Vlasne dlya Falesa bula cilkom zrozumiloyu linijnist rodovodu i v pevnij moment vidbuvayetsya dispoziciya v implikativnij formi Yaksho rodovid umozhlivlyuye regres a znachit i viznachennya hto zapochatkuvav zhittya abo vid kogo vono pohodit to dispoziciya vid antropos torkayetsya rechej kontekstualnoyi konfiguraciyi yak takoyi Sut filosofskogo ta logichnogo diskursu Falesa v tomu sho vin zastosuvav sociologichnij pidhid rodovid yakij daye rozuminnya hto buv ranishe mene do rechej u formi zapitannya a sho pereduvalo isnuvannyu ciyeyi rechi I yaksho lyudina pohodit vid inshoyi to chomu rechi ne mozhut pohoditi vid inshih Taka dispoziciya bula mozhlivoyu zavdyaki rozuminnyu Falesom ponyattya priroda Ekvivalentizaciya lyudini ta predmeta koli lyudina rozumiyetsya yak prirodna a rechi zh takozh ye prirodnimi Rechi yak i lyudini cherez te sho voni odna spilna sut priroda ye tim vihidnim bazisom dlya pidhodu do pitannya pro pochatok isnuvannya rechej Vidpovidno smisl ponyattya priroda yak pershe rozuminnya cogo ponyattya bazuvavsya na pozicionuvanni lyudini v konteksti rechej tobto u nevid yemnosti antropos vid togo sho ye navkolo nogo Taka interpretaciya ye sociologichnoyu tobto v yiyi osnovi ye pidhid bilsh vid rozuminnya elementiv suspilnogo zhittya do pobudovi modeli svitu zagalom Dlya Falesa postalo pitannya shodo zalezhnosti jogo zhittya vid kogos abo chogos Ce logichnij visnovok iz sociologichnogo pidhodu do rozuminnya postavannya rechej ta yih isnuvannya Fales takozh maye veliki zaslugi u stvorenni naukovoyi matematiki Yaksho yegipetskih zemlemiriv zadovolnyalo vstanovlennya matematichnih pravil to Fales pragnuv obgruntovuvati yih shlyahom dovedennya teorem Nini vidomo sho bagato matematichnih pravil buli vidkriti nabagato ranishe nizh u Starodavnij Greciyi prote strogo logichne dovedennya pravilnosti tverdzhen na pidstavi zagalnih polozhen prijnyatih za dostovirni istini bulo vinajdeno grekami Harakterna i zovsim nova risa greckoyi matematiki polyagaye v postupovomu perehodi za dopomogoyu dovedennya vid odnogo tverdzhennya do inshogo Same takij harakter matematici buv nadanij Falesom Vvazhayetsya sho Fales pershim poznajomiv grekiv z geometriyeyu Jomu pripisuyut vidkrittya i dovedennya ryadu teorem pro podil kola diametrom navpil pro te sho kut vpisanij u pivkolo ye pryamim Teorema Falesa pro tri tochki na koli pro rivnist kutiv pri osnovi rivnobedrenogo trikutnika pro rivnist vertikalnih kutiv pro proporcijnist vidrizkiv utvorenih na pryamih sho peretinayutsya dekilkoma paralelnimi pryamimi Teorema Falesa pro proporcijni vidrizki Fales ustanoviv sho trikutnik povnistyu viznachayetsya storonoyu i prileglimi do neyi kutami Fales vidkriv sposib viznachennya vidstani vid berega do vidimogo korablya shlyahom pobudovi trikutnika v odnij vershini yakogo znahoditsya korabel a v dvoh inshih tochki na sushi Comu mislitelyu pripisuyetsya takozh sposib viznachennya visoti riznih predmetiv zokrema yegipetskih piramid za dovzhinoyu yih tini koli sonce pidnimayetsya nad gorizontom na 45 gradusiv Za perekazom Fales dopomig carevi Krezu vigrati vijnu rozdilivshi richku na dva menshih potoki i takim chinom perevesti cherez neyi vijsko U Politici Aristotelya znahoditsya fragmentarnij urivok pro te yak Fales za dopomogoyu astronomichnih znan zmig peredbachiti vrozhaj oliv ta vikoristati cej fakt u cilyah vlasnogo zbagachennya pokazavshi sho filosofi zdatni stati bagatimi hocha cogo j pershochergovo ne pragnut Za te sho vin zrozumiv vpliv deficitu tovariv na proces cinoutvorennya jogo mozhna vvazhati takozh rannim ekonomistom Astronomiya Fales vvazhayetsya pershim greckim astronomom Jomu pripisuyetsya zasluga u viznachenni chasu soncestoyannya i rivnodennya vidkrittya faktu ruhu Soncya vidnosno zirok uprodovzh pir roku ta sposobu navigaciyi za suzir yam Maloyi Vedmedici Fales vviv kalendar za yegipetskim zrazkom u yakomu rik skladavsya z 365 dniv dilivsya na 12 misyaciv po 30 dniv i p yat dodatkovih dniv zalishalisya vipadayuchimi Mislitel stverdzhuvav sho nebesni tila skladayutsya z tih zhe rechovin sho j Zemlya lishe rozzharenih Vin vvazhav Zemlyu sferichnoyu na pidstavi togo sho ti sami suzir ya mozhut buti vidimi j nevidimi v toj zhe chas u riznih miscyah i postupovogo zniknennya predmetiv za gorizontom Vvazhav sho Zemlya plavaye na poverhni vodi i yiyi kolivannya ye prichinoyu zemletrusiv Vin peredbachiv sonyachne zatemnennya 28 travnya 585 do n e znayuchi datu poperednogo i poyasniv jogo prohodzhennyam Misyacya mizh Soncem i Zemleyu Yak pishe radyanskij doslidnik ta filosof Dmitrij Panchenko same pislya realnih podij iz zatemnennyam spilnota Miletu viznala Falesa yak mudrecya Pislya cih podij Fales uvijshov u spisok semi mudreciv U naukovij spilnoti postavalo pitannya pro tehnichnij aspekt takogo peredbachennya Pevna chastina naukovciv viznali peredbachennya yak istorichnij fakt ale insha grupa naukovciv kritichno postavilisya do istorichnosti ta istinnosti takogo peredbachennya Sposterigayuchi za astronomichnimi ob yektami Fales zumiv praktichno vikoristati znannya pro Malu Vedmedicyu dlya navigaciyi pid chas plavannya na mori Div takozh6001 Fales asteroyid nazvanij na chest mislitelya krater na Misyaci PrimitkiBiographical Encyclopedia of Astronomers Nyu Jork Springer Science Business Media 2007 ISBN 978 0 387 31022 0 doi 10 1007 978 0 387 30400 7 d Track Q176916d Track Q28970862d Track Q60 Enciklopediya Brokgauz d Track Q237227 CIRIS CNRS d Track Q88209556d Track Q280413 Lyubker F Thales Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 1361 d Track Q4249594d Track Q45269639d Track Q101490d Track Q656d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q30059240d Track Q24933120d Track Q1459210 Laertios D Bioi kaὶ gnῶmai tῶn ἐn filosofiᾳ eὐdokimhsantwn 0300 d Track Q1282359d Track Q59138 Arhiv istoriyi matematiki Maktyutor 1994 d Track Q547473 Aristotel Metaphysics Alpha 983b18 Vilyam Smit red 1870 Thales Slovnik greckoyi ta rimskoyi biografiyi ta mifologiyi s 1016 Michael Fowler Early Greek Science Thales to Plato University of Virginia Retrieved 16 June 2016 Frank N Magill The Ancient World Dictionary of World Biography Volume 1 Routledge 2003 ISBN 1135457395 Singer C 2008 A Short History of Science to the 19th century Streeter Press s 35 Needham C W 1978 Cerebral Logic Solving the Problem of Mind and Brain Loose Leaf s 75 ISBN 978 0 398 03754 3 Aristotle Book I 983b Aristotle Metaphysics Boyer 1989 s Ionia and the Pythagoreans p 43 Gerodot Istoriyi v dev yati knigah Kniga I 170 Fragmenta historicorum Graecorum Duris 76 F 74 Demokrit 68 V 115 a 156L Plutarh Porivnyalni zhittyepisi Solon 4 Plutarh Porivnyalni zhittyepisi Solon 7 Iyeronim Rodoskij fragment 39 W The Internet Encyclopedia of Philosophy Arhiv originalu za 18 grudnya 2018 Procitovano 29 listopada 2018 Podalshe chitannyaFales Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 S 661 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X Shmigevskij M V Vidatni matematiki Biblioteka zhurnalu Matematika v shkolah Ukrayini vipusk 6 18 Harkiv Osnova 2004 176 s ISBN 966 333 050 3 Couprie Dirk L 2011 Heaven and Earth in Ancient Greek Cosmology from Thales to Heraclides Ponticus Springer ISBN 9781441981158 Luchte James 2011 Early Greek Thought Before the Dawn London Bloomsbury Publishing ISBN 978 0567353313 O Grady Patricia F 2002 Thales of Miletus The Beginnings of Western Science and Philosophy Western Philosophy Series T 58 Ashgate ISBN 9780754605331 Mazzeo Pietro 2010 Talete il primo filosofo Bari Editrice Tipografica Priou Alex 2016 The Origin and Foundations of Milesian Thought The Review of Metaphysics 70 3 31 Wohrle Georg red 2014 The Milesians Thales Translation and additional material by Richard McKirahan Traditio Praesocratica T 1 Walter de Gruyter ISBN 978 3 11 031525 7 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu FalesVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro FalesVikidzherela mistyat originalni tvori avtoriv abo pro FalesThales of Miletus from The Internet Encyclopedia of Philosophy Thales of Miletus MacTutor History of Mathematics Thales Theorem Math Open Reference z interaktivnoyu animaciyeyu Thales biography by Charlene Douglass z velikoyu bibliografiyeyu Thales of Miletus Life Work and Testimonies by Giannis Stamatellos Thales Fragments