Григорій Косинка | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Ім'я при народженні | Григорій Михайлович Стрілець | |||
Псевдонім | Косинка | |||
Народився | 29 листопада 1899 с. Щербанівка, Київський повіт, Київська губернія | |||
Помер | 15 грудня 1934 (35 років) Київ | |||
Поховання | Державний історико-меморіальний Лук'янівський заповідник | |||
Громадянство | ![]() | |||
Національність | українець | |||
Діяльність | прозаїк | |||
Сфера роботи | література[1], повість[1], оповідання[1] і d[1] | |||
Мова творів | українська | |||
Роки активності | 1919–1934 | |||
Жанр | оповідання, імпресіоністична новела | |||
Партія | Українська комуністична партія (боротьбистів) | |||
У шлюбі з | Тамара Мороз-Стрілець | |||
Автограф | ![]() | |||
| ||||
| ||||
| ||||
|
Григо́рій Миха́йлович Коси́нка, справжнє прізвище — Стрілець (29 листопада 1899, Щербанівка — 15 грудня 1934, Київ) — український письменник-новеліст, козак Дніпровської повстанської дивізії отамана Зеленого, перекладач доби «Розстріляного відродження». Жертва сталінських репресій.
Життєпис
Дитячі роки
Григорій Косинка народився у бідній селянській родині Наталки і Михайла Стрільців у селі, в якому і зараз стоїть його хата та живуть його нащадки — Щербанівка Київського повіту Київської губернії (тепер Обухівський район Київської області). Рід був давній, чумацький, але зубожілий — батько Григорія мав лише 1/8 десятини орної землі і щовесни ходив на заробітки косарем у херсонські степи.
Григорій змалечку пас худобу, а взимку ходив у сусіднє село до земської школи. «Краснянська школа — мій перший університет», — казав він згодом. У пошуках кращого життя 1908 року родина виїхала на Далекий Схід, оселившись на березі Амуру, почали будувати хату, проте вже через півроку повернулися на Батьківщину. Малий Грицько полов буряки восени, а навесні працював у панській економії — погоничем худоби чи то робітником біля машини. Його мати, Наталя Романівна, «шитвом почала заробляти паляниці», а батько підробляв на цукроварні.
Читати його навчив дід по матері, Роман Онищенко. Також він ознайомив хлопця з «Кобзарем» Т. Шевченка та подарував йому три тоненькі зошити, у які Грицько записував почуті від матері та односельців пісні. Книжки він читав різні, а привозив їх його неписемний батько, який часто їздив у Київ на заробітки. Особливо заохочував малого Григорія до навчання брат матері, згодом — відомий прозаїк Калістрат Анищенко. Першою українською книжкою стала «Конотопська відьма» Григорія Квітки-Основ'яненка. За словами Косинки:
![]() | Квітчина повість мене дуже вразила й здивувала: є, виходить, люди, що пишуть по-простому, по-мужицкому, а про те, що це книжка українського письменника, я й не подумав, де там, я довго ще після «Конотопської відьми» не знав — «хто ми і чиї ми діти...» | ![]() |
Після закінчення в 1913 році, в чотирнадцять років, початкової школи в селі Красному Куті, звідки родом була мама, батько зміг прилаштувати сина писарчуком у волості (помічник трипільського волосного писаря), а згодом Григорій уже став канцеляристом у суді. 1914 року Григорій їде до Києва на заробітки, де влаштовується чистити черевики, поготів ще й двірником. У шістнадцять років йому вдалося влаштуватися кур'єром-реєстратором до земської управи, це дало можливість відвідувати, а пізніше скінчити вечірні гімназійні курси та скласти іспити. Уже в час і навчання на тих гімназійних курсах, Григорію довелося їх здавати екстерном, адже Україну захлинали хвилі громадянської війни й розпаду Російської імперії.
Період визвольної боротьби
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems1THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9UTWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWprdUpVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUl5SlVReEpUazJKVVF3SlVJMEpVUXhKVGczSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFSlVReEpUaEdMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRrekpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTRKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMkpVUXdKVUk1TGlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTROeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Про життя Григорія Косинки протягом визвольної боротьби майже ніяких даних нема. Хоменко О. А., упорядник видання «Вибрані твори» Г. Косинки та передмови до нього, пише: «У замітці „Автор о себе“, що була опублікована 1930 року в збірці перекладених російською мовою його новел, читаємо: „Принимал активное участие в боях в период Гражданской войны на Украине“. Якось воно незрозуміло. Якщо це „активное участие“ було на боці червоних, то чому про це відверто і не написати?». З фрагментів листів К. Анищенка до Г. Косинки, наведених у статті Ю. Домотенка «Родовід Григорія Косинки. Правда селянської бідноти», стає відомо, що Григорій перебував у повстанських загонах отамана Зеленого, принаймні про це він натякав своїй дружині Тамарі Мороз-Стрілець.
Наразі достеменно відомо, що під час навчання на вечірніх гімназіальних курсах в Києві у 1916–1918 роках під впливом революційних ідей, він вдався до модернових ідей тогочасся у своїй творчості початківця. Спершу це були відверто початківські вірші, згодом нариси та статті з відчутним впливом ідей лівих соціал-революціонерів (боротьбистів) з'явилися в газеті «Боротьба» Перші публікації творів Косинки [ 31 серпня 2018 у Wayback Machine.]. 4 травня 1919 року це видання вмістило перший художній твір молодого автора — новелу «На буряки».
1926 року вийшла літературна хрестоматія «За 25 літ» (редактори та упорядники А. Лебідь та М. Рильський), де про цей період у житті Косинки написано так: «Служив у армії рядовим козаком, брав участь у боях… та ще по дурному сидів місяців зо три в тюрмі…». Про те, що ця «тюрма» була Лук'янівська, згадується у статті Віктора Гриневича «Григорій Косинка служив в отамана Зеленого». О. Хоменко припускає, що саме могли його звідти визволити, як це було пізніше із О. Довженком та Остапом Вишнею. Саме у їхній газеті він розпочав публікуватися з 1919 року.
1920 року Косинка опиняється у м. Кам'янець-Подільському, що тоді було столицею УНР. Можливо, що він думав про евакуацію, але згодом повертається до Києва і стає студентом КІНО.
Навчання та перші творчі кроки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTHlWRU1DVTVRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01ERTVNalF1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFNWRU1DVTVRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01ERTVNalF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTHlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNU55VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVObDhsUkRBbFFrTWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZdUpVUXdKVGxCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRrM0pVUXdKVUl5TGpFNU1qTXVNaTVxY0djdk16QXdjSGd0SlVRd0pVRXpKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRrM0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVReEpUazJYeVZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk0bFJEQWxPVUVsUkRBbFFqZ2xSREVsT1RjbFJEQWxRakl1TVRreU15NHlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Протягом 1920–1922 років навчався в Київському інституті народної освіти, на історико-філологічному факультеті (нинішній Київський університет), який так і не закінчив через матеріальну скруту. Адже саме в той час помирає його батько, і турбота про багатодітну сім'ю (підростали ще дві сестри й три молодші брати) лягла на плечі найстаршого — Григорія. Мати Косинки, пізніше згадувала: вони й освіту здобували в Києві, й жили до повноліття в сім'ї Григорія, а в нього ж на перших порах не було навіть стабільної стипендії, бо сплачували її студентам нерегулярно, тому через нестатки залишає навчання і йде працювати.
Навчаючись, Косинка, паралельно починає співпрацювати в газеті , в журналі «Нова громада» та в інших виданнях, працює відповідальним секретарем сценарного відділу Українфільму, в сценарному відділі Київської кінофабрики, диктором Республіканського радіомовлення.
У той же час Косинка стає однією з найяскравіших постатей серед київських письменників, часто виступає на літературних вечорах, зібраннях Всеукраїнської академії наук (ВУАН) із читанням власних творів. Спершу, в 1920 році, стає членом літературно-мистецької групи «Гроно», до якої входили М. Терещенко, Д. Загул, Ґ. Шкурупій, П. Филипович, художники А. Петрицький, М. Бурачек, Г. Нарбут та ін. Гронівці виступали за оновлення мистецтва через долучення всіх найліпших здобутків та серед мистецьких течій вирізняли імпресіонізм та футуризм. У літературно-мистецькому збірнику «Гроно» (1920) опубліковано три новели Косинки: «Мент», «За земельку», «Під брамою собору».
У Києві з 14 до 30 жовтня 1921 року проходив Перший Всеукраїнський Церковний Собор, який проголосив автокефалію Української автокефальної православної церкви. На цьому Соборі був присутнім Григорій, який підтримував автокефальний рух.
Уже після розпаду групи «Гроно» 1922 року з'явилася перша збірка Григорія Косинки «На золотих богів», яка відразу ж принесла визнання, хоча оцінка критики була неоднозначною. У цей час він друкувався у журналах «Нова Громада», «Червоний шлях», «Життя й революція»; змушений був підробляти — працював редактором у різних виданнях (у різні роки працював у газеті «Вісті Київського губернського революційного комітету», в журналах «Нова громада», «Всесвіт», у видавництві «Маса»), відповідальним секретарем Всеукраїнського фотокіноуправління (ВУФКУ), сценаристом на Київській кінофабриці (зараз — Національна кіностудія художніх фільмів імені О. Довженка), у Державному видавництві України, на радіо.
Родина
Дружина — Тамара Мороз-Стрілець (1905–1994) — українська письменниця, літературознавець. Член Національної спілки письменників України з 1991 року.
Активна творча діяльність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1TDB0dmMzbHVhMkV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFV0dmMzbHVhMkV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Середина 20-х років — час активної творчої праці й великої популярності у читачів. Олександр Ковінька згадував про це так: «У двадцяті роки оповідання Григорія Косинки — їй-бо, не перебільшую — з рук виривали».
Косинка був директором Харківського і Київського радіокомітетів, належав до літературного об'єднання АСПИС (1923–1924). Листувався з В. Винниченком, Василем Стефаником. Останній називав його «своїм сином з Дівич-Гори» (назва гори над Дніпром поблизу Києва). У 1923 році в журналі «Нова Україна» (Берлін-Прага) поряд із творами Т. Осьмачки, В. Підмогильного з'являється оповідання «Анархісти» та цикл нарисів «Повстанці» Г. Косинки, у якому відтворюється складна пореволюційна ситуація на селі — протест проти насильницької більшовицької політики. Цій публікації сприяв В. Винниченко, який на той час перебував за кордоном. Ця подія в тогочасних мистецьких колах набула гучного розголосу. Авторів звинувачували в небезпечних зв'язках із ворожою до радянської влади еміграцією.
У 1924 році познайомився, і того ж року восени одружився із Тамарою Мороз, студенткою Київського інституту кінематографії, яка залишалася вірною йому до глибокої старості, зберегла в складні роки пам'ять про нього, дбайливо впорядковувала посмертні видання його творів. Мешкало подружжя на Володимирській вулиці в одному з будинків на території Софіївського собору, адже батько його дружини, Михайло Мороз, був головою Всеукраїнської православної церковної ради УАПЦ. Їхнє помешкання часто ставало місцем зборів найталановитіших київських літераторів, які об'єдналися під назвою «Ланка» (з 1926 року — «Майстерня революційного слова»): Валер'ян Підмогильний, Михайло Івченко, Борис Антоненко-Давидович, Євген Плужник, Марія Галич, Тодось Осьмачка та інші. Особливо Косинка товаришував із останнім, таким самим сином бідного селянина. Жартома їх називали Косьмачкою.
У цей час були опубліковані нові збірки письменника: «В житах» (1926), «Політика» (1927), «Вибрані оповідання»(1928, 1929). Восени 1929 року, у публічному виступі вождь українських більшовиків Станіслав Косіор назвав Косинку буржуазним націоналістом, і вже на початку 30-х років ситуація різко змінилася — цензура заборонила розповсюджувати надруковану вже збірку «Серце». Офіційна радянська критика звинувачувала Косинку у сповідуванні «куркульської ідеології» та «націоналізмі». Після ліквідації літературних організацій у 1932 році був позагруповим. Косинка починає займатися перекладацькою діяльністю (переклав українською «Мертві душі» М. Гоголя), писати сценарії для фільмів, які так і не вийшли на екран. У червні 1934 року, в Харкові, відбулася конференція письменників, на якій обговорювали успіхи колективізації. Після стандартних промов виступив Косинка, сказавши буквально таке: «Ми стаємо не інженерами, а міліціонерами людських душ». В. Домонтович згадує:
![]() | Замість обмежитися трафаретними словами вимушених заяв, як це робили інші, він вибухнув зливою скарг, нарікань, протестів. З різкою й запальною люттю він почав говорити на тему: «Братья писатели, в вашей судьбе что-то лежит роковое». Він говорив про те, що в умовах «соціального замовлення», коли людину взяли за горлянку, вона не може творити. Це була не промова. Це була гістерія. Крик одчаю в самотній порожнечі пітьми. Комуністи зустріли промову Косинки свистом і вигуками обурення, в сутінках галереї письменника привітали бурхливими оплесками. | ![]() |
Арешт та загибель
4 листопада 1934 року викрадений органами НКВС СРСР. Ось як про це згадує його дружина:
![]() | Дипломну роботу я закінчила. Написала слово до захисту і суботнього вечора на 5 листопада попросила Григорія, щоб прочитав його. може щось виправить. Він же мені у відповідь: — А, Тамаря! Не треба братися на ніч за таку серйозну роботу. Завтра неділя, у нас буде час уважно перечитати і зробити так, щоб усе було хороше. Поспішати не треба. Все в наших руках. Ти згодна? Я погодилася. Завтра, то й завтра. Не прочитав Григорій мого слова... Ця субота була останнім днем, коли ми були разом і коли я бачила його... Останні слова закарбувалися у серці й звучать мені всі роки мого самотнього життя... | ![]() |
Косинку засудили за звинуваченням у приналежності до організації, яка готувала терористичні акти проти зверхників російських комуністів. Він проходив по судовій справі разом з письменниками Антіном та Іваном Крушельницькими, Костем Буревієм, Олексою Влизьком, Дмитром Фальківським. Керуючись відповідною постановою ЦВК Союзу РСР, виїзна сесія Військової колегії присудила Григорія Косинку-Стрільця «розстріляти».
Косинку розстріляли 15 грудня 1934 року. За свідченнями дружини письменника Тамари Мороз-Стрілець, страта відбулася у Жовтневому палаці в Києві. Перед смертю він встиг передати дружині листа:
![]() | Пробач, що так багато горя приніс тобі за короткий вік. Прости, дорога дружино, а простивши — прощай. Не тужи, кажу: сльозами горя не залити. Побажаю тобі здоров'я. Побачення не проси, не треба! Передачу, коли буде можливість, передай, але не часто. Оце, здається, все. Я дужий, здоровий . | ![]() |
Письменника реабілітовано 19 жовтня 1957 року посмертно. У копії довідки за формою № 30, що зберігається в архівних фондах ЦНБ ім. Вернадського АН України, зазначається російською мовою:
![]() | Дело по обвинению Косынки-Стрелец Г.М., арестованного 5 ноября 1934 года, пересмотрено военной коллегией Верховного суда СССР 19 октября 1957 года. Приговор военной коллегии от 13–15 декабря 1934 года в отношении Косынки-Стрелец Г. М. по вновь открывшимся обстоятельствам отменен и дело за отсутствием состава преступления прекращено. Косынка-Стрелец реабилитирован посмертно. | ![]() |
Творчість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JYTjVibXRoWDBoeWVXZHZjbmw1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVUVsUkRBbFFrVnplVzVyWVY5SWNubG5iM0o1ZVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Основні віхи та ідейне підґрунтя
Григорій Косинка почав писати з віршів. У газеті «Боротьба» він дебютував 11 лютого 1919 року з невеличкою заміткою «З робітничого життя», вперше використавши псевдонім «Косинка». Невдовзі більш-менш стабільний заробіток дали йому короткі нариси, памфлети, статті, які друкувались у київській газеті , «Більшовик». Протягом того року там з'явилася ціла низка його публікацій, переважно публіцистичного характеру («Уривок з щоденника», «Малюнки життя», «Лист з села», «Попівська грязь», «Маленький фейлетон», «Неньковці»). У них порушує актуальні проблеми «молодої Країни Рад», проповідує соціалістичні ідеї. Найімовірніше, це було наслідком щирих власних переконань автора. Саме у газеті «Боротьба» з'явився 4 травня 1919 року перший його художній твір — невеликий автобіографічний етюд «На буряки», підписаний «Косинка». Цей псевдонім Григорій Стрілець взяв за назвою скромних польових квітів — червоних косинців (наукова назва: Плакун верболистий). Сам Косинка казав про це так:
![]() | Квітка ця мало відома, а вона така ніжна й красива, скромна і разом з тим велична. Квіти приносять радість і збуджують у душі людській тільки хороше . | ![]() |
Новелістика
Переклад
На початку 30-х, коли вже насувалася хвиля репресій, митець перекладав Антона Чехова, Максима Горького, Михайла Шолохова. Його переклад «Мертвих душ» М. Гоголя є одним із найцікавіших. Книжка вийшла 1934 року, коли письменника було заарештовано і розстріляно, через це на ній прізвища перекладача не подано. На обкладинці було зазначено: «За редакцією В. Підмогильного». До 1968 цей переклад виходив без підпису, а вже після реабілітації Григорія Косинки було документально доведено його авторство перекладу. Письменник згадував: «І Косинка, і Рильський захоплювалися Гоголем. Коли Григорій Михайлович занурився в переклад гоголівських „Мертвих душ“, він не раз радився з Рильським з приводу того чи іншого слова». Про уважне ставлення до гоголівської мови та до перекладу згадували й О. Контребинська, й М. Файбишенко.
Реабілітація творчості Косинки
Реабілітація художніх і публіцистичних творів письменника відбувалася за кілька етапів. У часи хрущовської «відлиги» були видані чотирнадцять новел, які нібито не суперечили своїм змістом радянській кон'юнктурі і мали, як писав у передмові до збірника М. Рильський, «велике пізнавальне значення… безперечну ідейно-естетичну цінність». Пізніше, в 70-х роках, до них у різних виданнях долучалися «Троєкутний бій» (1921), «Анкета» (1924) i «Темна ніч», а вся художня і публіцистична спадщина письменника (без «Фавста» (1923) i «Зустрічі») опублікована лише 1988 року під назвою «Гармонія». Вагоме місце там займали твори (вісім новел), які радянська критика вважала найбільш «ворожими» — бандитськими, не просвітленими ідейно і т. ін. Насправді в них ішлося про драму тих заблуканих «лицарів темної ночі», які не могли «вхопити тропи», творили ґрунт для отаманщини, міжгрупових чвар тощо. Такими явищами, як відомо, завжди (а в Україні — особливо) супроводжувались значні суспільні злами та потрясіння, i письменник цілком закономірно відтворив їх з великою художньою силою і з великим людським болем.
Разом з іншими новелами та публіцистичними зарисовками ці «ворожі» твори письменника дають якщо не епопею революції та братовбивчої війни українців (про що писав у згадуваній передмові Максим Рильський), то справді широку картину народного лиха, яке принесене на українську землю більшовицькими злочинами і спробою вірних марксистів-ленінців загнати людей в утопічну, карцерного типу комуну. Водночас новелістика Г. Косинки — зразок художніх шукань і знахідок, якими українська проза першої третини XX століття просувалася (рухалася) від «старого» реалізму до модерних форм естетичного мислення. Найбільших успіхів тут досягли Василь Стефаник і Ольга Кобилянська, В. Винниченко, В. Підмогильний, Григорій Косинка.
Твори перекладено білоруською, німецькою, італійською, польською, болгарською, угорською, російською та іншими мовами.
Творчий почерк та літературний вплив
Проза Косинки відзначається правдивістю і гостротою відтворюваних життєвих конфліктів. Літературознавці зауважували, що, попри накинуті радянською ідеологією стереотипи, які домінували у літературі — надавати перевагу суспільним класовим інтересам перед особистим, — письменник на перший план поставив людину, її проблеми, турботи, мораль, внутрішній світ задля утвердження на рідній землі засад вселюдського гуманізму. Через такі творчі пориви, вважають Косинку продовжувачем традицій імпресіоністичної новели в українській літературі (М. Коцюбинський, С. Васильченко, В. Стефаник). У творах Косинки змальовуються трагічні події української революції 1917–1921. Ось як літературознавець Григорій Костюк згадує один із вечорів 1925 року, на якому Григорій Косинка читав своє оповідання «Політика»:
![]() | На сцену вийшов молодий, середній на зріст чоловік років 26–27, трохи присадкуватий, з русявим чубом і відкритим простим обличчям. Став з боку кафедри, обпершися на неї однією рукою, спокійно дивився на переповнену залю. Публіка поволі затихла. Він не мав у руці ні книжки, ні рукопису, ні будь-якої записки. Коли публіка втихла, він заговорив. Заговорив так, як говорять у себе в хаті селяни, в родинних чи святкових різдвяних обставинах. То не було звичне читання з книжки, рукопису. То була жива розповідь напам’ять. Я таке побачив уперше. Я нікого з письменників більше й пізніше не знав, щоб свою прозову річ міг читати напам’ять. Та ще й як читати! З таким природним перевтіленням у характери, в психологічні нюанси героїв. Ні, то була містерія художнього читання! Публіка сиділа, як загіпнотизована. | ![]() |
Письменник Борис Антоненко-Давидович, слухаючи, як Косинка читає своє оповідання «Політика», зауважив: «Я вже 50 разів це чув, напам'ять знаю, а слухаю — ніби вперше. Голос Косинчин — це неоієрихонська сурма! Далебі, коли б Косинка написав якусь дурницю, але не давав до друку, а читав сам — усе одно це була б прекрасна річ!». Інший приятель новеліста, Тодось Осьмачка, вважав, що в ньому сидить демон, який і надає сили Косинчиним творам, коли той їх сам читає. «Магія його читання була, можливо, вища магії його писання», — казала Докія Гуменна.
З роману Івана Багряного «Сад Гетсиманський» про Григорія Косинку:
![]() | От він (слідчий), наприклад, називає ім'я Стрільця й витріщається здивовано: — О! Стрілець! — А тоді ірже й задоволено та захоплено б'є кулаком по столу: — Та ж він учора признався! У всьому признався!! Ось тут!.. І ти ще це підтвердиш... Тут от говорить про закопану зброю! Так ти це підтвердиш... Ну?! Безподібний Гордий(слідчий)! Він не знає, що стрілець — це ж Григорій Косинка і що той Косинка розстріляний ще п'ять років тому, але яке йому до того діло. Він і Косинки не знає і не хоче знати. | ![]() |
Особливим почерком Косинки стали його асоціативні тексти, яскраво виражені в побудові фрази. Речення його недомовлені, часом містять лише натяки, асоціацію, обриваються трикрапкою. Текст від автора здебільшого відсутній взагалі, фрази насичені емоціями персонажів. Насичена подіями, новела стимулює уяву читача, змушує домислювати образи і дії, які, трансформуючись у читацькій свідомості, набувають об′ємності і руху. Але заплутане, сновидне письмо, у Косинки не самоціль, а шукання інструменту задля якомога правдивішої передачі того, про що він хоче повідати читачеві, адже в ті часи доводилося якимсь чином обходити сторожових цензури.
Літературознавці систематизували особливий творчий почерк Григорія Косинки, вважають стиль його прози, як органічне поєднання елементів імпресіонізму, експресіонізму, революційного романтизму:
- розмитість хронотопу (невизначеність часопростору);
- уривчастість оповіді, кінематографічність (швидка зміна подій, ракурсів);
- ретроспективність (перескакування оповіді з тут — і — зараз у далеке чи нещодавнє минуле);
- максимально наближений до живого діалог;
- посилена увага до зорового, слухового образу;
- схематизація портрету і пейзажу, свідоме опускання увиразнюючих, конкретних деталей (відхід від натуралістичної фотографічності);
- індивідуальні риси творчості Григорія Косинки — автобіографізм
Стиль прози Григорія Косинки можна визначити як органічне поєднання «елементів імпресіонізму, експресіонізму, революційного романтизму» (О. Хоменко).
Творчий набуток
За життя Косинки було опубліковано близько двадцяти збірок новел і оповідань. Серед них, окрім першої «На золотих богів» (1922), найприкметніші «В житах», «Політика», «Вибрані оповідання» [ 20 листопада 2018 у Wayback Machine.], «Серце». На жаль, деякі новели втрачено назавжди, в тому числі й останню «Перевесло», що була закінчена саме напередодні арешту.
- Збірка «Ґроно» (Київ, 1920) — у спілці з письменниками-побратимами. Літературно-Мистецький збірник, складений Літературно-Мистецькою групою «Гроно» у Київі (Ілюстрації та віньєтки художників: Г. Нарбута, П. Левандовського, М. Кірнарського та С. Пожарського. — К.: 8-а Рад. друк. (бувш. М. Кушнірьова)], 1920. — 95 с.:
- Збірка «На золотих Богів» (Київ, 1922) — перша самостійна добірка новел Григорія Косинки:
- На буряки (Згадка з дитячих літ) (1919)
- Поліцай (1920)
- За земельку (1920)
- (1920)
- В хаті Штурми (1920)
- Сходка
- (1920) [http://ukrlit.org/Kosynka_Hryhorii_Mykhailovych/na_zolotykh_bohiv/ [ 18 лютого 2011 у Wayback Machine.]]
- (1921)
- Книжка «Заквітчаний сон» (Київ, 1923) — оповідання видане окремою книжкою [ 20 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- «Заквітчаний сон» (1923)
- Збірка «Новели дезертира» (Київ, 1924) — добірка новел, підготовлена до друку та була заборонена й не видана.
- (1923)
- Фавст (1923) [6] [ 18 червня 2013 у Wayback Machine.]
- (1923) [7] [ 6 січня 2016 у Wayback Machine.]
- (1924)
- (1924) [8] [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Збірка «В житах» (Київ, 1926) — добірка новел та оповідань ще з минулих зібрань та нові:
- (1923)
- Фавст (1923) [9] [ 18 червня 2013 у Wayback Machine.]
- (1923) [10] [ 6 січня 2016 у Wayback Machine.]
- (1924)
- (1924) [11] [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- (1925) [12] [ 7 листопада 2012 у Wayback Machine.]
- Мати [ 20 листопада 2018 у Wayback Machine.] (1925) [13] [ 13 травня 2011 у Wayback Machine.]
- За ворітьми [ 20 листопада 2018 у Wayback Machine.] (1925)
- Політика [ 20 листопада 2018 у Wayback Machine.] (1926) [14] [ 18 червня 2013 у Wayback Machine.]
- (1926)
- Збірку «Серце» (Київ, 1933) — було підготовлено до друку та через цензуру — заборонено.
- Серце Серце (1931) [15] [ 18 червня 2013 у Wayback Machine.]
- (1933)
- (1933)
Вшанування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aU1TOGxSREFsT1RFbFJERWxPRVVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGt6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVReEpUaEdYeVZFTUNVNVFTVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DNXFjR2N2TVRVd2NIZ3RKVVF3SlRreEpVUXhKVGhGSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneVh5VkVNQ1U1TXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1TVTRSbDhsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
18 грудня газети повідомили про страту Косинки. Наприкінці грудня 1934 року на квартирі М. Рильського зібралися письменники, аби вшанувати пам'ять убитого. Після цього, аж до часів «хрущовської відлиги», про Косинку не згадували. 1956 Андрій Малишко присвятив йому вірша:
- Григорію Косинці
- Ми тебе шукаєм по росинці
- В Щербанівці, серед тополин,
- І виходить мати у косинці
- Виглядає, чи не прийде син.
- Не приймав ти підлості нітрохи,
- Прогримів, немов весняний грім,
- І стоїть замучена епоха
- Над безсмертним іменем твоїм.
У 1979 в с. Щербанівка встановлено пам'ятник Косинці (скульптор Г. Кальченко, архітектор А. Ігнащенко). Михайло Горловий є автором пам'ятника Григорію Косинці у селі Красному.
Довгий час більш-менш точне місце поховання письменника було невідоме. Тамара Мороз-Стрілець вказувала на Лук'янівське кладовище, на межі дільниці N7. У 1994 році там встановили хрест.
У 2001 році Київською обласною державною адміністрацією було засновано Київську обласну літературну премію імені Григорія Косинки для відзначення найкращих здобутків поетів, прозаїків, драматургів і літературних критиків, які постійно проживають в Київській області.
В Умані та Києві існують вулиці Григорія Косинки.
Бібліографія
- Косинка Г. М. Вибрані твори /Упоряд. та передм. О. А. Хоменка; Вступ. сл. П. П. Кононенка. — К.: ЛДЛ, 2002. — 191 с.
- Косинка Г. М. Вибрані твори /Упоряд. текстів, передм. І. М. Андрусяка. — Х.: Ранок, 2003. — 333 с.
- Косинка Г. М. Гармонія [Текст] / Г. М. Косинка. — Львів: Каменяр, 1971. — 128 с. — (Б-чка оповідань «На добрий вечір»).
- Косинка Г. М. Гармонія: Новели /Худож. В.Куткін; Упоряд. Т. Мороз-Стрілець. — К.: Дніпро, 1981. — 222 с.
- Косинка Г. М. Заквітчаний сон: Оповід., спогади про Г. Косинку /Упоряд. та прим. Т. Мороз-Стрілець. — К.: Веселка, 1990. — 286 с.
- Косинка Г. М. Твори [Текст] / Г. М. Косинка. — К.: Молодь, 1972. — 222 с.: іл. — (Шкільна б-ка).
Примітки
- Czech National Authority Database
- Особлива роль діда, Романа Онищенко та маминого брата, письменника Калістрата Анищенка у становленні світогляду юного Григорія Косинки[недоступне посилання]
- Вже з юначих років Григорій Косинка змушений був важкою працею заробляти собі на життя та утримання його родини
- Невдовзі доля усміхнулася — взяли кур'єром-реєстратором до земської управи
- Косинка Г. М. Вибрані твори [Текст]: художня література / Г. Косинка; Вступ. слово П. П. Кононенка; упоряд. та передм. О. А. Хоменка. — Київ: ЛДЛ, 2002. — 192 с. —
- Домотенко Ю. Родовід Григорія Косинки. Правда селянської бідноти // Українська мова та література. — 1996. — № 14.
- Лебідь А., Рильський М. За 25 літ. Літературна хрестоматія. — Київ: Час, 1926.
- В. Гриневич. Григорій Косинка служив в отамана Зеленого // Газета по-українськи. — 2009. — 26 листоп. [1]
- Юрій Лавріненко. Розстріляне відродження: Антологія 1917—1933. [ 13 грудня 2010 у Wayback Machine.] Поезія — проза — драма — есей. Paris, Instytut Literacki, 1959. // К.: Просвіта. — 2001. — 794 с. // К.: Смолоскип, 2007. — 976 с.
- «Молодість свою я прожив у надзвичайній скруті», — писав Косинка в «Автобіографії»
- . Архів оригіналу за 12 лютого 2020. Процитовано 11 лютого 2020.
- Косинка Г. М. Вибрані твори [Текст]: художня література / Г. Косинка; Вступ. слово П. П. Кононенка; Упоряд. та передм. О. А. Хоменка. — Київ: ЛДЛ, 2002. — 192 с. — с. 11.
- Косинка Г. М. Вибрані твори [Текст] : художня література / Г. Косинка; Вступ. слово П. П. Кононенка; Упоряд. та передм. О. А. Хоменка. - Київ : ЛДЛ, 2002. - 192 с. - с. 12.
- Як вказує О. А. Хоменко, тут має бути дата 4 листопада
- Українські письменники — жертви масових політичних репресій 30-х років
- . Архів оригіналу за 19 лютого 2017. Процитовано 18 лютого 2017.
- Сайт Центру української культури «Софійність» Донецького національного технічного університету [2] [ 13 березня 2014 у Wayback Machine.]
- Мороз-Стрілець Т. Реабілітований посмертно // Наука і культура. Україна. — 1989. — Вип. 23.
- Сквіра Н. «Мертві душі» Миколи Гоголя в українських перекладах [3] [ 6 лютого 2012 у Wayback Machine.]
- Гоголь М. Мертві душі. Поема. Пер. з рос. Г. Косинки (за ред. В. Підмогильного). Вст. ст. Л. Каменєва (Д. Заславського). — Х.: Література і мистецтво, 1934. — 312 с. (Дешева бібліотека художньої літератури)
- Мороз-Стрілець Т. М. Про Григорія Косинку (1899—1934) [Текст]: спогади. — К. : Рад. письменник, 1969. — 215 с. — С. 88.
- Косинка Г. Гармонія. Оповідання. Публіцистика. Спогади про Григорія Косинку. — К., 1988.
- Рос. переклади: В хлебах. — М.—Л., 1930; На Золотых Богов. — М., 1966; Вечерние тени. — М., 1991. [4] [ 5 березня 2012 у Wayback Machine.]
- Прогримів, немов весняний грім…
- В. Гриневич. Григорій Косинка служив в отамана Зеленого // Газета по-українськи. — 2009. — 26 листоп.
- . Архів оригіналу за 18 лютого 2020. Процитовано 8 лютого 2020.
- . Архів оригіналу за 12 січня 2019. Процитовано 11 лютого 2020.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 1 лютого 2018. Процитовано 13 серпня 2018.
- Сайт Михайла Горлового [5] [ 12 березня 2014 у Wayback Machine.]
- Рішення Київської міської ради від 12 жовтня 2017 року № 180/3187 «Про найменування нових вулиць у Деснянському районі міста Києва» // Хрещатик. — 2017. — № 114 (5027). — 3 листопада. — С. 6. [ з першоджерела 28 жовтня 2019.]
Див. також
Джерела та література
- П. М. Бондарчук. Косинка Григорій Михайлович [ 17 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 209. — .
- М. К. Наєнко. Косинка Григорій Михайлович [ 22 червня 2020 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Історія української літератури XX століття: У 2 кн./ За ред. В. Г. Донченка. Кн. 1. — К., 1998.
- Кавун Л. Психологізм як елемент поетики новел Григорія Косинки // Дивослово. — 1993. — № 2.
- Мороз-Стрілець Т. Голос пам'яті: Спогади. — К., 1989.
- Рильський М. Слово Косинки // Косинка Г. Серце: Новели. — К., 1967.
- Українське слово: Хрестоматія української літератури та літературної критики XX ст.: В 4 кн. Кн. 2. — К., 2003.
- Український письменник Григорій Косинка (1899—1934): біобібліогр. покажч. / М-во культури України, Харків. держ. наук. б-ка ім. В. Г. Короленка; уклад. Т. В. Гологорська; наук. ред. Р. В. Мельніков. — Харків: ХДНБ ім. В. Г. Короленка, 2013. — 72 с. [ 9 березня 2022 у Wayback Machine.]
Посилання
- Косинка Григорій [ 9 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 738. — 1000 екз.
- КОСИНКА Григорій Михайлович [ 7 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Григорій Косинка на ukrlib.com.ua [ 20 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- Біографія і твори Григорія Косинки [ 26 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Газета по-українськи
- ФОТОпідбірка Укрінформу
- Косинка Григорій в Електронній бібліотеці «Культура України» [ 20 листопада 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Primitki Grigorij KosinkaIm ya pri narodzhenni Grigorij Mihajlovich StrilecPsevdonim KosinkaNarodivsya 29 listopada 1899 1899 11 29 s Sherbanivka Kiyivskij povit Kiyivska guberniyaPomer 15 grudnya 1934 1934 12 15 35 rokiv KiyivPohovannya Derzhavnij istoriko memorialnij Luk yanivskij zapovidnikGromadyanstvo SRSR UNRNacionalnist ukrayinecDiyalnist prozayikSfera roboti literatura 1 povist 1 opovidannya 1 i d 1 Mova tvoriv ukrayinskaRoki aktivnosti 1919 1934Zhanr opovidannya impresionistichna novelaPartiya Ukrayinska komunistichna partiya borotbistiv U shlyubi z Tamara Moroz StrilecAvtograf Kosinka Grigorij Mihajlovich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah Grigo rij Miha jlovich Kosi nka spravzhnye prizvishe Strilec 29 listopada 1899 Sherbanivka 15 grudnya 1934 Kiyiv ukrayinskij pismennik novelist kozak Dniprovskoyi povstanskoyi diviziyi otamana Zelenogo perekladach dobi Rozstrilyanogo vidrodzhennya Zhertva stalinskih represij ZhittyepisDityachi roki Grigorij Kosinka narodivsya u bidnij selyanskij rodini Natalki i Mihajla Strilciv u seli v yakomu i zaraz stoyit jogo hata ta zhivut jogo nashadki Sherbanivka Kiyivskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi teper Obuhivskij rajon Kiyivskoyi oblasti Rid buv davnij chumackij ale zubozhilij batko Grigoriya mav lishe 1 8 desyatini ornoyi zemli i shovesni hodiv na zarobitki kosarem u hersonski stepi Grigorij zmalechku pas hudobu a vzimku hodiv u susidnye selo do zemskoyi shkoli Krasnyanska shkola mij pershij universitet kazav vin zgodom U poshukah krashogo zhittya 1908 roku rodina viyihala na Dalekij Shid oselivshis na berezi Amuru pochali buduvati hatu prote vzhe cherez pivroku povernulisya na Batkivshinu Malij Gricko polov buryaki voseni a navesni pracyuvav u panskij ekonomiyi pogonichem hudobi chi to robitnikom bilya mashini Jogo mati Natalya Romanivna shitvom pochala zaroblyati palyanici a batko pidroblyav na cukrovarni Chitati jogo navchiv did po materi Roman Onishenko Takozh vin oznajomiv hlopcya z Kobzarem T Shevchenka ta podaruvav jomu tri tonenki zoshiti u yaki Gricko zapisuvav pochuti vid materi ta odnoselciv pisni Knizhki vin chitav rizni a privoziv yih jogo nepisemnij batko yakij chasto yizdiv u Kiyiv na zarobitki Osoblivo zaohochuvav malogo Grigoriya do navchannya brat materi zgodom vidomij prozayik Kalistrat Anishenko Pershoyu ukrayinskoyu knizhkoyu stala Konotopska vidma Grigoriya Kvitki Osnov yanenka Za slovami Kosinki Kvitchina povist mene duzhe vrazila j zdivuvala ye vihodit lyudi sho pishut po prostomu po muzhickomu a pro te sho ce knizhka ukrayinskogo pismennika ya j ne podumav de tam ya dovgo she pislya Konotopskoyi vidmi ne znav hto mi i chiyi mi diti Pislya zakinchennya v 1913 roci v chotirnadcyat rokiv pochatkovoyi shkoli v seli Krasnomu Kuti zvidki rodom bula mama batko zmig prilashtuvati sina pisarchukom u volosti pomichnik tripilskogo volosnogo pisarya a zgodom Grigorij uzhe stav kancelyaristom u sudi 1914 roku Grigorij yide do Kiyeva na zarobitki de vlashtovuyetsya chistiti chereviki pogotiv she j dvirnikom U shistnadcyat rokiv jomu vdalosya vlashtuvatisya kur yerom reyestratorom do zemskoyi upravi ce dalo mozhlivist vidviduvati a piznishe skinchiti vechirni gimnazijni kursi ta sklasti ispiti Uzhe v chas i navchannya na tih gimnazijnih kursah Grigoriyu dovelosya yih zdavati eksternom adzhe Ukrayinu zahlinali hvili gromadyanskoyi vijni j rozpadu Rosijskoyi imperiyi Period vizvolnoyi borotbi Posvidchennya chasiv Gromadyanskoyi vijni Pro zhittya Grigoriya Kosinki protyagom vizvolnoyi borotbi majzhe niyakih danih nema Homenko O A uporyadnik vidannya Vibrani tvori G Kosinki ta peredmovi do nogo pishe U zamitci Avtor o sebe sho bula opublikovana 1930 roku v zbirci perekladenih rosijskoyu movoyu jogo novel chitayemo Prinimal aktivnoe uchastie v boyah v period Grazhdanskoj vojny na Ukraine Yakos vono nezrozumilo Yaksho ce aktivnoe uchastie bulo na boci chervonih to chomu pro ce vidverto i ne napisati Z fragmentiv listiv K Anishenka do G Kosinki navedenih u statti Yu Domotenka Rodovid Grigoriya Kosinki Pravda selyanskoyi bidnoti staye vidomo sho Grigorij perebuvav u povstanskih zagonah otamana Zelenogo prinajmni pro ce vin natyakav svoyij druzhini Tamari Moroz Strilec Narazi dostemenno vidomo sho pid chas navchannya na vechirnih gimnazialnih kursah v Kiyevi u 1916 1918 rokah pid vplivom revolyucijnih idej vin vdavsya do modernovih idej togochassya u svoyij tvorchosti pochatkivcya Spershu ce buli vidverto pochatkivski virshi zgodom narisi ta statti z vidchutnim vplivom idej livih social revolyucioneriv borotbistiv z yavilisya v gazeti Borotba Pershi publikaciyi tvoriv Kosinki 31 serpnya 2018 u Wayback Machine 4 travnya 1919 roku ce vidannya vmistilo pershij hudozhnij tvir molodogo avtora novelu Na buryaki 1926 roku vijshla literaturna hrestomatiya Za 25 lit redaktori ta uporyadniki A Lebid ta M Rilskij de pro cej period u zhitti Kosinki napisano tak Sluzhiv u armiyi ryadovim kozakom brav uchast u boyah ta she po durnomu sidiv misyaciv zo tri v tyurmi Pro te sho cya tyurma bula Luk yanivska zgaduyetsya u statti Viktora Grinevicha Grigorij Kosinka sluzhiv v otamana Zelenogo O Homenko pripuskaye sho same mogli jogo zvidti vizvoliti yak ce bulo piznishe iz O Dovzhenkom ta Ostapom Vishneyu Same u yihnij gazeti vin rozpochav publikuvatisya z 1919 roku 1920 roku Kosinka opinyayetsya u m Kam yanec Podilskomu sho todi bulo stoliceyu UNR Mozhlivo sho vin dumav pro evakuaciyu ale zgodom povertayetsya do Kiyeva i staye studentom KINO Navchannya ta pershi tvorchi kroki Chleni literaturnogo ob yednannya Lanka Zliva napravo Boris Antonenko Davidovich Grigorij Kosinka Mariya Galich Yevgen Pluzhnik Valer yan Pidmogilnij Todos Osmachka 1925 rikZustrich harkivskih i kiyivskih mitciv Kiyiv 1923 Zliva napravo pershij ryad Maksim Rilskij Yurij Mezhenko Mikola Hvilovij Majk Jogansen Grigorij Mihajlov Mihajlo Verikivskij drugij ryad Natalya Romanovich Mihajlo Mogilyanskij Vasil Ellan Blakitnij Sergij Pilipenko Pavlo Tichina Pavlo Filipovich u tretomu ryadu stoyat Dmitro Zagul Mikola Zerov Mihajlo Draj Hmara Grigorij Kosinka Volodimir Sosyura Todos Osmachka Volodimir Koryak Mihajlo Ivchenko Protyagom 1920 1922 rokiv navchavsya v Kiyivskomu instituti narodnoyi osviti na istoriko filologichnomu fakulteti ninishnij Kiyivskij universitet yakij tak i ne zakinchiv cherez materialnu skrutu Adzhe same v toj chas pomiraye jogo batko i turbota pro bagatoditnu sim yu pidrostali she dvi sestri j tri molodshi brati lyagla na plechi najstarshogo Grigoriya Mati Kosinki piznishe zgaduvala voni j osvitu zdobuvali v Kiyevi j zhili do povnolittya v sim yi Grigoriya a v nogo zh na pershih porah ne bulo navit stabilnoyi stipendiyi bo splachuvali yiyi studentam neregulyarno tomu cherez nestatki zalishaye navchannya i jde pracyuvati Navchayuchis Kosinka paralelno pochinaye spivpracyuvati v gazeti v zhurnali Nova gromada ta v inshih vidannyah pracyuye vidpovidalnim sekretarem scenarnogo viddilu Ukrayinfilmu v scenarnomu viddili Kiyivskoyi kinofabriki diktorom Respublikanskogo radiomovlennya U toj zhe chas Kosinka staye odniyeyu z najyaskravishih postatej sered kiyivskih pismennikiv chasto vistupaye na literaturnih vechorah zibrannyah Vseukrayinskoyi akademiyi nauk VUAN iz chitannyam vlasnih tvoriv Spershu v 1920 roci staye chlenom literaturno misteckoyi grupi Grono do yakoyi vhodili M Tereshenko D Zagul G Shkurupij P Filipovich hudozhniki A Petrickij M Burachek G Narbut ta in Gronivci vistupali za onovlennya mistectva cherez doluchennya vsih najlipshih zdobutkiv ta sered misteckih techij viriznyali impresionizm ta futurizm U literaturno misteckomu zbirniku Grono 1920 opublikovano tri noveli Kosinki Ment Za zemelku Pid bramoyu soboru U Kiyevi z 14 do 30 zhovtnya 1921 roku prohodiv Pershij Vseukrayinskij Cerkovnij Sobor yakij progolosiv avtokefaliyu Ukrayinskoyi avtokefalnoyi pravoslavnoyi cerkvi Na comu Sobori buv prisutnim Grigorij yakij pidtrimuvav avtokefalnij ruh Uzhe pislya rozpadu grupi Grono 1922 roku z yavilasya persha zbirka Grigoriya Kosinki Na zolotih bogiv yaka vidrazu zh prinesla viznannya hocha ocinka kritiki bula neodnoznachnoyu U cej chas vin drukuvavsya u zhurnalah Nova Gromada Chervonij shlyah Zhittya j revolyuciya zmushenij buv pidroblyati pracyuvav redaktorom u riznih vidannyah u rizni roki pracyuvav u gazeti Visti Kiyivskogo gubernskogo revolyucijnogo komitetu v zhurnalah Nova gromada Vsesvit u vidavnictvi Masa vidpovidalnim sekretarem Vseukrayinskogo fotokinoupravlinnya VUFKU scenaristom na Kiyivskij kinofabrici zaraz Nacionalna kinostudiya hudozhnih filmiv imeni O Dovzhenka u Derzhavnomu vidavnictvi Ukrayini na radio Rodina Druzhina Tamara Moroz Strilec 1905 1994 ukrayinska pismennicya literaturoznavec Chlen Nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini z 1991 roku Aktivna tvorcha diyalnist Grigorij Kosinka Seredina 20 h rokiv chas aktivnoyi tvorchoyi praci j velikoyi populyarnosti u chitachiv Oleksandr Kovinka zgaduvav pro ce tak U dvadcyati roki opovidannya Grigoriya Kosinki yij bo ne perebilshuyu z ruk virivali Kosinka buv direktorom Harkivskogo i Kiyivskogo radiokomitetiv nalezhav do literaturnogo ob yednannya ASPIS 1923 1924 Listuvavsya z V Vinnichenkom Vasilem Stefanikom Ostannij nazivav jogo svoyim sinom z Divich Gori nazva gori nad Dniprom poblizu Kiyeva U 1923 roci v zhurnali Nova Ukrayina Berlin Praga poryad iz tvorami T Osmachki V Pidmogilnogo z yavlyayetsya opovidannya Anarhisti ta cikl narisiv Povstanci G Kosinki u yakomu vidtvoryuyetsya skladna porevolyucijna situaciya na seli protest proti nasilnickoyi bilshovickoyi politiki Cij publikaciyi spriyav V Vinnichenko yakij na toj chas perebuvav za kordonom Cya podiya v togochasnih misteckih kolah nabula guchnogo rozgolosu Avtoriv zvinuvachuvali v nebezpechnih zv yazkah iz vorozhoyu do radyanskoyi vladi emigraciyeyu U 1924 roci poznajomivsya i togo zh roku voseni odruzhivsya iz Tamaroyu Moroz studentkoyu Kiyivskogo institutu kinematografiyi yaka zalishalasya virnoyu jomu do glibokoyi starosti zberegla v skladni roki pam yat pro nogo dbajlivo vporyadkovuvala posmertni vidannya jogo tvoriv Meshkalo podruzhzhya na Volodimirskij vulici v odnomu z budinkiv na teritoriyi Sofiyivskogo soboru adzhe batko jogo druzhini Mihajlo Moroz buv golovoyu Vseukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkovnoyi radi UAPC Yihnye pomeshkannya chasto stavalo miscem zboriv najtalanovitishih kiyivskih literatoriv yaki ob yednalisya pid nazvoyu Lanka z 1926 roku Majsternya revolyucijnogo slova Valer yan Pidmogilnij Mihajlo Ivchenko Boris Antonenko Davidovich Yevgen Pluzhnik Mariya Galich Todos Osmachka ta inshi Osoblivo Kosinka tovarishuvav iz ostannim takim samim sinom bidnogo selyanina Zhartoma yih nazivali Kosmachkoyu U cej chas buli opublikovani novi zbirki pismennika V zhitah 1926 Politika 1927 Vibrani opovidannya 1928 1929 Voseni 1929 roku u publichnomu vistupi vozhd ukrayinskih bilshovikiv Stanislav Kosior nazvav Kosinku burzhuaznim nacionalistom i vzhe na pochatku 30 h rokiv situaciya rizko zminilasya cenzura zaboronila rozpovsyudzhuvati nadrukovanu vzhe zbirku Serce Oficijna radyanska kritika zvinuvachuvala Kosinku u spoviduvanni kurkulskoyi ideologiyi ta nacionalizmi Pislya likvidaciyi literaturnih organizacij u 1932 roci buv pozagrupovim Kosinka pochinaye zajmatisya perekladackoyu diyalnistyu pereklav ukrayinskoyu Mertvi dushi M Gogolya pisati scenariyi dlya filmiv yaki tak i ne vijshli na ekran U chervni 1934 roku v Harkovi vidbulasya konferenciya pismennikiv na yakij obgovoryuvali uspihi kolektivizaciyi Pislya standartnih promov vistupiv Kosinka skazavshi bukvalno take Mi stayemo ne inzhenerami a milicionerami lyudskih dush V Domontovich zgaduye Zamist obmezhitisya trafaretnimi slovami vimushenih zayav yak ce robili inshi vin vibuhnuv zlivoyu skarg narikan protestiv Z rizkoyu j zapalnoyu lyuttyu vin pochav govoriti na temu Bratya pisateli v vashej sudbe chto to lezhit rokovoe Vin govoriv pro te sho v umovah socialnogo zamovlennya koli lyudinu vzyali za gorlyanku vona ne mozhe tvoriti Ce bula ne promova Ce bula gisteriya Krik odchayu v samotnij porozhnechi pitmi Komunisti zustrili promovu Kosinki svistom i vigukami oburennya v sutinkah galereyi pismennika privitali burhlivimi opleskami Aresht ta zagibel 4 listopada 1934 roku vikradenij organami NKVS SRSR Os yak pro ce zgaduye jogo druzhina Diplomnu robotu ya zakinchila Napisala slovo do zahistu i subotnogo vechora na 5 listopada poprosila Grigoriya shob prochitav jogo mozhe shos vipravit Vin zhe meni u vidpovid A Tamarya Ne treba bratisya na nich za taku serjoznu robotu Zavtra nedilya u nas bude chas uvazhno perechitati i zrobiti tak shob use bulo horoshe Pospishati ne treba Vse v nashih rukah Ti zgodna Ya pogodilasya Zavtra to j zavtra Ne prochitav Grigorij mogo slova Cya subota bula ostannim dnem koli mi buli razom i koli ya bachila jogo Ostanni slova zakarbuvalisya u serci j zvuchat meni vsi roki mogo samotnogo zhittya Kosinku zasudili za zvinuvachennyam u prinalezhnosti do organizaciyi yaka gotuvala teroristichni akti proti zverhnikiv rosijskih komunistiv Vin prohodiv po sudovij spravi razom z pismennikami Antinom ta Ivanom Krushelnickimi Kostem Bureviyem Oleksoyu Vlizkom Dmitrom Falkivskim Keruyuchis vidpovidnoyu postanovoyu CVK Soyuzu RSR viyizna sesiya Vijskovoyi kolegiyi prisudila Grigoriya Kosinku Strilcya rozstrilyati Kosinku rozstrilyali 15 grudnya 1934 roku Za svidchennyami druzhini pismennika Tamari Moroz Strilec strata vidbulasya u Zhovtnevomu palaci v Kiyevi Pered smertyu vin vstig peredati druzhini lista Probach sho tak bagato gorya prinis tobi za korotkij vik Prosti doroga druzhino a prostivshi proshaj Ne tuzhi kazhu slozami gorya ne zaliti Pobazhayu tobi zdorov ya Pobachennya ne prosi ne treba Peredachu koli bude mozhlivist peredaj ale ne chasto Oce zdayetsya vse Ya duzhij zdorovij Pismennika reabilitovano 19 zhovtnya 1957 roku posmertno U kopiyi dovidki za formoyu 30 sho zberigayetsya v arhivnih fondah CNB im Vernadskogo AN Ukrayini zaznachayetsya rosijskoyu movoyu Delo po obvineniyu Kosynki Strelec G M arestovannogo 5 noyabrya 1934 goda peresmotreno voennoj kollegiej Verhovnogo suda SSSR 19 oktyabrya 1957 goda Prigovor voennoj kollegii ot 13 15 dekabrya 1934 goda v otnoshenii Kosynki Strelec G M po vnov otkryvshimsya obstoyatelstvam otmenen i delo za otsutstviem sostava prestupleniya prekrasheno Kosynka Strelec reabilitirovan posmertno TvorchistGrigorij KosinkaOsnovni vihi ta idejne pidgruntya Grigorij Kosinka pochav pisati z virshiv U gazeti Borotba vin debyutuvav 11 lyutogo 1919 roku z nevelichkoyu zamitkoyu Z robitnichogo zhittya vpershe vikoristavshi psevdonim Kosinka Nevdovzi bilsh mensh stabilnij zarobitok dali jomu korotki narisi pamfleti statti yaki drukuvalis u kiyivskij gazeti Bilshovik Protyagom togo roku tam z yavilasya cila nizka jogo publikacij perevazhno publicistichnogo harakteru Urivok z shodennika Malyunki zhittya List z sela Popivska gryaz Malenkij fejleton Nenkovci U nih porushuye aktualni problemi molodoyi Krayini Rad propoviduye socialistichni ideyi Najimovirnishe ce bulo naslidkom shirih vlasnih perekonan avtora Same u gazeti Borotba z yavivsya 4 travnya 1919 roku pershij jogo hudozhnij tvir nevelikij avtobiografichnij etyud Na buryaki pidpisanij Kosinka Cej psevdonim Grigorij Strilec vzyav za nazvoyu skromnih polovih kvitiv chervonih kosinciv naukova nazva Plakun verbolistij Sam Kosinka kazav pro ce tak Kvitka cya malo vidoma a vona taka nizhna j krasiva skromna i razom z tim velichna Kviti prinosyat radist i zbudzhuyut u dushi lyudskij tilki horoshe Novelistika Pereklad Na pochatku 30 h koli vzhe nasuvalasya hvilya represij mitec perekladav Antona Chehova Maksima Gorkogo Mihajla Sholohova Jogo pereklad Mertvih dush M Gogolya ye odnim iz najcikavishih Knizhka vijshla 1934 roku koli pismennika bulo zaareshtovano i rozstrilyano cherez ce na nij prizvisha perekladacha ne podano Na obkladinci bulo zaznacheno Za redakciyeyu V Pidmogilnogo Do 1968 cej pereklad vihodiv bez pidpisu a vzhe pislya reabilitaciyi Grigoriya Kosinki bulo dokumentalno dovedeno jogo avtorstvo perekladu Pismennik zgaduvav I Kosinka i Rilskij zahoplyuvalisya Gogolem Koli Grigorij Mihajlovich zanurivsya v pereklad gogolivskih Mertvih dush vin ne raz radivsya z Rilskim z privodu togo chi inshogo slova Pro uvazhne stavlennya do gogolivskoyi movi ta do perekladu zgaduvali j O Kontrebinska j M Fajbishenko Reabilitaciya tvorchosti Kosinki Reabilitaciya hudozhnih i publicistichnih tvoriv pismennika vidbuvalasya za kilka etapiv U chasi hrushovskoyi vidligi buli vidani chotirnadcyat novel yaki nibito ne superechili svoyim zmistom radyanskij kon yunkturi i mali yak pisav u peredmovi do zbirnika M Rilskij velike piznavalne znachennya bezperechnu idejno estetichnu cinnist Piznishe v 70 h rokah do nih u riznih vidannyah doluchalisya Troyekutnij bij 1921 Anketa 1924 i Temna nich a vsya hudozhnya i publicistichna spadshina pismennika bez Favsta 1923 i Zustrichi opublikovana lishe 1988 roku pid nazvoyu Garmoniya Vagome misce tam zajmali tvori visim novel yaki radyanska kritika vvazhala najbilsh vorozhimi banditskimi ne prosvitlenimi idejno i t in Naspravdi v nih ishlosya pro dramu tih zablukanih licariv temnoyi nochi yaki ne mogli vhopiti tropi tvorili grunt dlya otamanshini mizhgrupovih chvar tosho Takimi yavishami yak vidomo zavzhdi a v Ukrayini osoblivo suprovodzhuvalis znachni suspilni zlami ta potryasinnya i pismennik cilkom zakonomirno vidtvoriv yih z velikoyu hudozhnoyu siloyu i z velikim lyudskim bolem Razom z inshimi novelami ta publicistichnimi zarisovkami ci vorozhi tvori pismennika dayut yaksho ne epopeyu revolyuciyi ta bratovbivchoyi vijni ukrayinciv pro sho pisav u zgaduvanij peredmovi Maksim Rilskij to spravdi shiroku kartinu narodnogo liha yake prinesene na ukrayinsku zemlyu bilshovickimi zlochinami i sproboyu virnih marksistiv leninciv zagnati lyudej v utopichnu karcernogo tipu komunu Vodnochas novelistika G Kosinki zrazok hudozhnih shukan i znahidok yakimi ukrayinska proza pershoyi tretini XX stolittya prosuvalasya ruhalasya vid starogo realizmu do modernih form estetichnogo mislennya Najbilshih uspihiv tut dosyagli Vasil Stefanik i Olga Kobilyanska V Vinnichenko V Pidmogilnij Grigorij Kosinka Tvori perekladeno biloruskoyu nimeckoyu italijskoyu polskoyu bolgarskoyu ugorskoyu rosijskoyu ta inshimi movami Tvorchij pocherk ta literaturnij vpliv Proza Kosinki vidznachayetsya pravdivistyu i gostrotoyu vidtvoryuvanih zhittyevih konfliktiv Literaturoznavci zauvazhuvali sho popri nakinuti radyanskoyu ideologiyeyu stereotipi yaki dominuvali u literaturi nadavati perevagu suspilnim klasovim interesam pered osobistim pismennik na pershij plan postaviv lyudinu yiyi problemi turboti moral vnutrishnij svit zadlya utverdzhennya na ridnij zemli zasad vselyudskogo gumanizmu Cherez taki tvorchi porivi vvazhayut Kosinku prodovzhuvachem tradicij impresionistichnoyi noveli v ukrayinskij literaturi M Kocyubinskij S Vasilchenko V Stefanik U tvorah Kosinki zmalovuyutsya tragichni podiyi ukrayinskoyi revolyuciyi 1917 1921 Os yak literaturoznavec Grigorij Kostyuk zgaduye odin iz vechoriv 1925 roku na yakomu Grigorij Kosinka chitav svoye opovidannya Politika Na scenu vijshov molodij serednij na zrist cholovik rokiv 26 27 trohi prisadkuvatij z rusyavim chubom i vidkritim prostim oblichchyam Stav z boku kafedri obpershisya na neyi odniyeyu rukoyu spokijno divivsya na perepovnenu zalyu Publika povoli zatihla Vin ne mav u ruci ni knizhki ni rukopisu ni bud yakoyi zapiski Koli publika vtihla vin zagovoriv Zagovoriv tak yak govoryat u sebe v hati selyani v rodinnih chi svyatkovih rizdvyanih obstavinah To ne bulo zvichne chitannya z knizhki rukopisu To bula zhiva rozpovid napam yat Ya take pobachiv upershe Ya nikogo z pismennikiv bilshe j piznishe ne znav shob svoyu prozovu rich mig chitati napam yat Ta she j yak chitati Z takim prirodnim perevtilennyam u harakteri v psihologichni nyuansi geroyiv Ni to bula misteriya hudozhnogo chitannya Publika sidila yak zagipnotizovana Pismennik Boris Antonenko Davidovich sluhayuchi yak Kosinka chitaye svoye opovidannya Politika zauvazhiv Ya vzhe 50 raziv ce chuv napam yat znayu a sluhayu nibi vpershe Golos Kosinchin ce neoiyerihonska surma Dalebi koli b Kosinka napisav yakus durnicyu ale ne davav do druku a chitav sam use odno ce bula b prekrasna rich Inshij priyatel novelista Todos Osmachka vvazhav sho v nomu sidit demon yakij i nadaye sili Kosinchinim tvoram koli toj yih sam chitaye Magiya jogo chitannya bula mozhlivo visha magiyi jogo pisannya kazala Dokiya Gumenna Z romanu Ivana Bagryanogo Sad Getsimanskij pro Grigoriya Kosinku Ot vin slidchij napriklad nazivaye im ya Strilcya j vitrishayetsya zdivovano O Strilec A todi irzhe j zadovoleno ta zahopleno b ye kulakom po stolu Ta zh vin uchora priznavsya U vsomu priznavsya Os tut I ti she ce pidtverdish Tut ot govorit pro zakopanu zbroyu Tak ti ce pidtverdish Nu Bezpodibnij Gordij slidchij Vin ne znaye sho strilec ce zh Grigorij Kosinka i sho toj Kosinka rozstrilyanij she p yat rokiv tomu ale yake jomu do togo dilo Vin i Kosinki ne znaye i ne hoche znati Osoblivim pocherkom Kosinki stali jogo asociativni teksti yaskravo virazheni v pobudovi frazi Rechennya jogo nedomovleni chasom mistyat lishe natyaki asociaciyu obrivayutsya trikrapkoyu Tekst vid avtora zdebilshogo vidsutnij vzagali frazi nasicheni emociyami personazhiv Nasichena podiyami novela stimulyuye uyavu chitacha zmushuye domislyuvati obrazi i diyi yaki transformuyuchis u chitackij svidomosti nabuvayut ob yemnosti i ruhu Ale zaplutane snovidne pismo u Kosinki ne samocil a shukannya instrumentu zadlya yakomoga pravdivishoyi peredachi togo pro sho vin hoche povidati chitachevi adzhe v ti chasi dovodilosya yakims chinom obhoditi storozhovih cenzuri Literaturoznavci sistematizuvali osoblivij tvorchij pocherk Grigoriya Kosinki vvazhayut stil jogo prozi yak organichne poyednannya elementiv impresionizmu ekspresionizmu revolyucijnogo romantizmu rozmitist hronotopu neviznachenist chasoprostoru urivchastist opovidi kinematografichnist shvidka zmina podij rakursiv retrospektivnist pereskakuvannya opovidi z tut i zaraz u daleke chi neshodavnye minule maksimalno nablizhenij do zhivogo dialog posilena uvaga do zorovogo sluhovogo obrazu shematizaciya portretu i pejzazhu svidome opuskannya uviraznyuyuchih konkretnih detalej vidhid vid naturalistichnoyi fotografichnosti individualni risi tvorchosti Grigoriya Kosinki avtobiografizm Stil prozi Grigoriya Kosinki mozhna viznachiti yak organichne poyednannya elementiv impresionizmu ekspresionizmu revolyucijnogo romantizmu O Homenko Tvorchij nabutok Za zhittya Kosinki bulo opublikovano blizko dvadcyati zbirok novel i opovidan Sered nih okrim pershoyi Na zolotih bogiv 1922 najprikmetnishi V zhitah Politika Vibrani opovidannya 20 listopada 2018 u Wayback Machine Serce Na zhal deyaki noveli vtracheno nazavzhdi v tomu chisli j ostannyu Pereveslo sho bula zakinchena same naperedodni areshtu Zbirka Grono Kiyiv 1920 u spilci z pismennikami pobratimami Literaturno Misteckij zbirnik skladenij Literaturno Misteckoyu grupoyu Grono u Kiyivi Ilyustraciyi ta vinyetki hudozhnikiv G Narbuta P Levandovskogo M Kirnarskogo ta S Pozharskogo K 8 a Rad druk buvsh M Kushnirova 1920 95 s Pid bramoyu soboru Ment Za zemelku Zbirka Na zolotih Bogiv Kiyiv 1922 persha samostijna dobirka novel Grigoriya Kosinki Na buryaki Zgadka z dityachih lit 1919 Policaj 1920 Za zemelku 1920 1920 V hati Shturmi 1920 Shodka 1920 http ukrlit org Kosynka Hryhorii Mykhailovych na zolotykh bohiv 18 lyutogo 2011 u Wayback Machine 1921 Knizhka Zakvitchanij son Kiyiv 1923 opovidannya vidane okremoyu knizhkoyu 20 listopada 2018 u Wayback Machine Zakvitchanij son 1923 Zbirka Noveli dezertira Kiyiv 1924 dobirka novel pidgotovlena do druku ta bula zaboronena j ne vidana 1923 Favst 1923 6 18 chervnya 2013 u Wayback Machine 1923 7 6 sichnya 2016 u Wayback Machine 1924 1924 8 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Zbirka V zhitah Kiyiv 1926 dobirka novel ta opovidan she z minulih zibran ta novi 1923 Favst 1923 9 18 chervnya 2013 u Wayback Machine 1923 10 6 sichnya 2016 u Wayback Machine 1924 1924 11 13 bereznya 2016 u Wayback Machine 1925 12 7 listopada 2012 u Wayback Machine Mati 20 listopada 2018 u Wayback Machine 1925 13 13 travnya 2011 u Wayback Machine Za voritmi 20 listopada 2018 u Wayback Machine 1925 Politika 20 listopada 2018 u Wayback Machine 1926 14 18 chervnya 2013 u Wayback Machine 1926 Zbirku Serce Kiyiv 1933 bulo pidgotovleno do druku ta cherez cenzuru zaboroneno Serce Serce 1931 15 18 chervnya 2013 u Wayback Machine 1933 1933 VshanuvannyaByust Grigoriya Kosinki na budinku po vul Volodimirskij 18 grudnya gazeti povidomili pro stratu Kosinki Naprikinci grudnya 1934 roku na kvartiri M Rilskogo zibralisya pismenniki abi vshanuvati pam yat ubitogo Pislya cogo azh do chasiv hrushovskoyi vidligi pro Kosinku ne zgaduvali 1956 Andrij Malishko prisvyativ jomu virsha Grigoriyu Kosinci Mi tebe shukayem po rosinci V Sherbanivci sered topolin I vihodit mati u kosinci Viglyadaye chi ne prijde sin Ne prijmav ti pidlosti nitrohi Progrimiv nemov vesnyanij grim I stoyit zamuchena epoha Nad bezsmertnim imenem tvoyim U 1979 v s Sherbanivka vstanovleno pam yatnik Kosinci skulptor G Kalchenko arhitektor A Ignashenko Mihajlo Gorlovij ye avtorom pam yatnika Grigoriyu Kosinci u seli Krasnomu Dovgij chas bilsh mensh tochne misce pohovannya pismennika bulo nevidome Tamara Moroz Strilec vkazuvala na Luk yanivske kladovishe na mezhi dilnici N7 U 1994 roci tam vstanovili hrest U 2001 roci Kiyivskoyu oblasnoyu derzhavnoyu administraciyeyu bulo zasnovano Kiyivsku oblasnu literaturnu premiyu imeni Grigoriya Kosinki dlya vidznachennya najkrashih zdobutkiv poetiv prozayikiv dramaturgiv i literaturnih kritikiv yaki postijno prozhivayut v Kiyivskij oblasti V Umani ta Kiyevi isnuyut vulici Grigoriya Kosinki BibliografiyaKosinka G M Vibrani tvori Uporyad ta peredm O A Homenka Vstup sl P P Kononenka K LDL 2002 191 s Kosinka G M Vibrani tvori Uporyad tekstiv peredm I M Andrusyaka H Ranok 2003 333 s Kosinka G M Garmoniya Tekst G M Kosinka Lviv Kamenyar 1971 128 s B chka opovidan Na dobrij vechir Kosinka G M Garmoniya Noveli Hudozh V Kutkin Uporyad T Moroz Strilec K Dnipro 1981 222 s Kosinka G M Zakvitchanij son Opovid spogadi pro G Kosinku Uporyad ta prim T Moroz Strilec K Veselka 1990 286 s Kosinka G M Tvori Tekst G M Kosinka K Molod 1972 222 s il Shkilna b ka PrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Osobliva rol dida Romana Onishenko ta maminogo brata pismennika Kalistrata Anishenka u stanovlenni svitoglyadu yunogo Grigoriya Kosinki nedostupne posilannya Vzhe z yunachih rokiv Grigorij Kosinka zmushenij buv vazhkoyu praceyu zaroblyati sobi na zhittya ta utrimannya jogo rodini Nevdovzi dolya usmihnulasya vzyali kur yerom reyestratorom do zemskoyi upravi Kosinka G M Vibrani tvori Tekst hudozhnya literatura G Kosinka Vstup slovo P P Kononenka uporyad ta peredm O A Homenka Kiyiv LDL 2002 192 s ISBN 966 95175 9 1 Domotenko Yu Rodovid Grigoriya Kosinki Pravda selyanskoyi bidnoti Ukrayinska mova ta literatura 1996 14 Lebid A Rilskij M Za 25 lit Literaturna hrestomatiya Kiyiv Chas 1926 V Grinevich Grigorij Kosinka sluzhiv v otamana Zelenogo Gazeta po ukrayinski 2009 26 listop 1 Yurij Lavrinenko Rozstrilyane vidrodzhennya Antologiya 1917 1933 13 grudnya 2010 u Wayback Machine Poeziya proza drama esej Paris Instytut Literacki 1959 K Prosvita 2001 794 s K Smoloskip 2007 976 s ISBN 978 966 8499 79 1 Molodist svoyu ya prozhiv u nadzvichajnij skruti pisav Kosinka v Avtobiografiyi Arhiv originalu za 12 lyutogo 2020 Procitovano 11 lyutogo 2020 Kosinka G M Vibrani tvori Tekst hudozhnya literatura G Kosinka Vstup slovo P P Kononenka Uporyad ta peredm O A Homenka Kiyiv LDL 2002 192 s s 11 Kosinka G M Vibrani tvori Tekst hudozhnya literatura G Kosinka Vstup slovo P P Kononenka Uporyad ta peredm O A Homenka Kiyiv LDL 2002 192 s s 12 Yak vkazuye O A Homenko tut maye buti data 4 listopada Ukrayinski pismenniki zhertvi masovih politichnih represij 30 h rokiv Arhiv originalu za 19 lyutogo 2017 Procitovano 18 lyutogo 2017 Sajt Centru ukrayinskoyi kulturi Sofijnist Doneckogo nacionalnogo tehnichnogo universitetu 2 13 bereznya 2014 u Wayback Machine Moroz Strilec T Reabilitovanij posmertno Nauka i kultura Ukrayina 1989 Vip 23 Skvira N Mertvi dushi Mikoli Gogolya v ukrayinskih perekladah 3 6 lyutogo 2012 u Wayback Machine Gogol M Mertvi dushi Poema Per z ros G Kosinki za red V Pidmogilnogo Vst st L Kamenyeva D Zaslavskogo H Literatura i mistectvo 1934 312 s Desheva biblioteka hudozhnoyi literaturi Moroz Strilec T M Pro Grigoriya Kosinku 1899 1934 Tekst spogadi K Rad pismennik 1969 215 s S 88 Kosinka G Garmoniya Opovidannya Publicistika Spogadi pro Grigoriya Kosinku K 1988 Ros perekladi V hlebah M L 1930 Na Zolotyh Bogov M 1966 Vechernie teni M 1991 4 5 bereznya 2012 u Wayback Machine Progrimiv nemov vesnyanij grim V Grinevich Grigorij Kosinka sluzhiv v otamana Zelenogo Gazeta po ukrayinski 2009 26 listop Arhiv originalu za 18 lyutogo 2020 Procitovano 8 lyutogo 2020 Arhiv originalu za 12 sichnya 2019 Procitovano 11 lyutogo 2020 PDF Arhiv originalu PDF za 1 lyutogo 2018 Procitovano 13 serpnya 2018 Sajt Mihajla Gorlovogo 5 12 bereznya 2014 u Wayback Machine Rishennya Kiyivskoyi miskoyi radi vid 12 zhovtnya 2017 roku 180 3187 Pro najmenuvannya novih vulic u Desnyanskomu rajoni mista Kiyeva Hreshatik 2017 114 5027 3 listopada S 6 z pershodzherela 28 zhovtnya 2019 Div takozhRozstrilyane vidrodzhennya Vsesvit zhurnal Dzherela ta literaturaP M Bondarchuk Kosinka Grigorij Mihajlovich 17 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 209 ISBN 978 966 00 0855 4 M K Nayenko Kosinka Grigorij Mihajlovich 22 chervnya 2020 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Grigorij Kosinka u sestrinskih VikiproyektahCitati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah 989772 Genealogiya na Rodovodi Grigorij Kosinka u Vikishovishi Istoriya ukrayinskoyi literaturi XX stolittya U 2 kn Za red V G Donchenka Kn 1 K 1998 Kavun L Psihologizm yak element poetiki novel Grigoriya Kosinki Divoslovo 1993 2 Moroz Strilec T Golos pam yati Spogadi K 1989 Rilskij M Slovo Kosinki Kosinka G Serce Noveli K 1967 Ukrayinske slovo Hrestomatiya ukrayinskoyi literaturi ta literaturnoyi kritiki XX st V 4 kn Kn 2 K 2003 Ukrayinskij pismennik Grigorij Kosinka 1899 1934 biobibliogr pokazhch M vo kulturi Ukrayini Harkiv derzh nauk b ka im V G Korolenka uklad T V Gologorska nauk red R V Melnikov Harkiv HDNB im V G Korolenka 2013 72 s 9 bereznya 2022 u Wayback Machine PosilannyaKosinka Grigorij 9 listopada 2016 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini 1960 T 3 kn VI Literi Kom Le S 738 1000 ekz KOSINKA Grigorij Mihajlovich 7 bereznya 2016 u Wayback Machine Grigorij Kosinka na ukrlib com ua 20 kvitnya 2015 u Wayback Machine Biografiya i tvori Grigoriya Kosinki 26 sichnya 2021 u Wayback Machine Gazeta po ukrayinski FOTOpidbirka Ukrinformu Kosinka Grigorij v Elektronnij biblioteci Kultura Ukrayini 20 listopada 2018 u Wayback Machine