Ведме́деві, або ведме́дьові, або ведме́жі (Ursidae) — родина ссавців із підряду псовидих (Caniformia) і ряду хижих (Carnivora); налічує вісім сучасних видів, поширених у всій північній та частково південній півкулі Землі.
Ведмедеві | |
---|---|
![]() | |
Бурий ведмідь (Ursus arctos) | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Ряд: | Хижі (Carnivora) |
Інфраряд: | Ведмедюваті (Arctoidea) |
Родина: | Ведмедеві (Ursidae) Fischer de Waldheim, 1817 |
Підродини / сучасні види | |
| |
![]() | |
![]() |
Зовнішній вигляд
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDBKeWFXeHNaVzVpSlVNekpVRTBjbDhsTWpoVWNtVnRZWEpqZEc5elgyOXlibUYwZFhNbE1qa3pMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFDY21sc2JHVnVZaVZETXlWQk5ISmZKVEk0VkhKbGJXRnlZM1J2YzE5dmNtNWhkSFZ6SlRJNU15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Порівняно з іншими родинами ряду, ведмеді відрізняються найменшою різноманітністю зовнішнього вигляду, розмірів та особливостей внутрішньої будови організму. До цієї родини належать найбільші з сучасних представників ряду Хижі, та одночасно найбільші наземні хижаки: білий ведмідь досягає ваги понад тонну при довжині близько трьох метрів; найдрібніший вид родини, малайський ведмідь, при довжині тіла 1—1,5 метри важить до 70 кілограмів. Самиці у всіх видів менші від самців; у білих ведмедів різниця у вазі та розмірах самців та самиць досягає 1,5—2 рази.
У всіх ведмедів коренасте, міцне тіло, часто з високою холкою. Лапи сильні, п'ятипалі, з великими невтяжними кігтями. Кігті керуються міцними м'язами, що дозволяє ведмедям вилазити на дерева, а також рити землю та розривати здобич. Хода ведмедів шаркаюча, стопоходяча. За характерну постановку задніх лап пальцями під кутом всередину ведмедя називають «косолапим». У великої панди на передніх лапах є додатковий, «шостий» палець. Це виріст сезамовидної кістки зап'ястя, вкритий шкірою. Хвіст дуже короткий, майже не помітний у шерсті. Голова велика, очі маленькі, шия товста, порівняно коротка. Шерсть із добре розвиненим підшерстям, достатньо груба. Волосяний покрив на всьому тілу високий, часто кошлатий; у малайського ведмедя — низький та рідкий. Забарвлення загалом однотонне, від вугільно-чорного до білого; у великої панди контрастне, чорно-біле. На грудях та навколо очей трапляються світлі відмітини. У деяких видів наявна індивідуальна та географічна мінливість забарвлення. Забарвлення за порами року не змінюється; сезонний диморфізм виявляється у зміні висоти та густоти хутра.
Череп у всіх ведмедів великий, зазвичай з видовженим лицевим відділом та розвиненими гребенями. Вилицеві дуги слабко розставлені (у малайського ведмедя — сильно), щелепи міцні. Різці та ікла великі, але інші зуби у зв'язку зі змішаним типом харчування відносно невеликі та слабко спеціалізовані (у деяких видів — частково редуковані). Кількість зубів варіює від 32 до 40—42 у різних видів. Часто спостерігається індивідуальна та вікова мінливість зубної системи. Нюх розвинений дуже добре, слух та зір — гірше. Анальних залоз немає, або вони слабко розвинені. У самиць функціонує одна пара сосків — грудна.
Розповсюдження
В історичний час ведмеді проживали на всіх континентах за винятком Австралії та Антарктиди; але тепер їх знищено в Африці, де раніше мешкали в Атлаських горах. Раніше ведмеді були досить звичайними в Європі, включаючи Ісландію; Азії, окрім Аравійського півострова, острова Сулавесі та Філіппінських островів; у Північній Америці доходили на південь до центральних районів Мексики; очковий ведмідь, як раніше, так і тепер мешкає на відірваній від основного ареалу родини ділянці в Андах.
За історичних часів ареал родини сильно скоротився під впливом людини (пряме знищення або порушення природного середовища): ведмеді зникли на значних ділянках Європи, Північної Америки, повністю — в Африці.
У межах України родина представлена одним видом — бурий ведмідь.
Спосіб життя
Представники родини мешкають у досить різноманітних умовах — від степу до високогір'я, від лісів до арктичної криги, у зв'язку з чим можуть досить сильно розрізнятися за способом життя та харчуванням. Більшість ведмедів мешкають у рівнинних або гірських лісах помірних і тропічних широт, рідше — на безлісих високогір'ях (альпійських луках). Для деяких видів характерна прив'язаність до води: як до ручаїв і річок, так і до морського узбережжя. Білий ведмідь населяє Арктику аж до кригових полів Льодовитого океану. Найбільш знаний бурий ведмідь трапляється в степу і навіть у пустелі, у субтропічних лісах, тайзі, тундрі та на морських узбережжях. Усі види родини — наземні тварини, білий ведмідь, фактично, напівводна. Малайський ведмідь відмінно лазить, довго залишаючись на деревах, тож веде напівдеревний спосіб життя.
Ведмеді активні головним чином уночі, рідше вдень або цілодобово; білий ведмідь — переважно денна тварина. Час відпочинку проводять у печерах, ямах біля коренів дерев; малайський ведмідь будує на деревах щось подібне до гнізда. Тримаються ведмеді зазвичай одинаком, за винятком пар у період гону та самиць із молодняком. Також збираються тимчасовими групами на кормових місцях — наприклад, на річках у період нересту лососів.
За характером харчування ведмеді всеїдні, але деякі види віддають перевагу рослинній їжі, а інші — тваринній. Білий ведмідь харчується практично винятково м'ясом ссавців; ведмідь-губач та малайський ведмідь часто розорюють мурашники (це час від часу роблять й інші види) та термітники.
Велика панда спеціалізована на поїданні пагонів бамбуку, але споживає і деяку кількість тваринної їжі. У раціоні майже всіх видів рослинна їжа відіграє значну роль; звичайним є також поїдання комах та їхніх личинок, меду, риби, падла. Раціон може сильно змінюватися залежно від пори року та доступності різних видів кормів.
Більшість ведмедів веде осілий спосіб життя; самиці білого ведмедя широко кочують протягом цілого року, самиці з молодими — частину року. Бурий, гімалайський та чорний ведмеді проводять більшу частину зими в лігві (барлозі), у стані сплячки. У цей період вони живуть завдяки накопиченим жировим запасам. У білого ведмедя в зимовий сон впадають тільки вагітні самиці. Всі інші види взимку не сплять.
На перший погляд, ведмеді досить повільні та незграбні, але насправді здатні доволі швидко бігати (до 50 км/год), лазити деревами та крутими схилами, деякі види досить добре плавають. Гострота зору деяких видів подібна до людської. Встановлено, що переважно рослиноїдний чорний ведмідь має кольоровий зір, який дозволяє йому розрізняти за кольором плоди та горіхи. Але з усіх органів відчуття у ведмедів найкраще розвинений нюх.
Розмноження
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDFWeWMzVnpYMjFoY21sMGFXMTFjMTlUZEdWMlpWOUJiWE4wY25Wd0xtcHdaeTh5TlRCd2VDMVZjbk4xYzE5dFlYSnBkR2x0ZFhOZlUzUmxkbVZmUVcxemRISjFjQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Ведмеді розмножуються з 3—4 року життя, але не щороку, а з інтервалом від 1 до 4 років. Період вагітності досить короткий — 60—70 днів, але за рахунок затримання імплантації плідного яйця може розтягуватись до 95—266 днів. Число дитинчат може бути від 1 до 5; вони сліпі та немічні, важать від 90 (велика панда) до 680 грам. У видів, що впадають в сплячку, пологи відбуваються взимку, в барлозі. Ведмеді — моногамні, але пари недовготривалі, і самець про потомство не піклується. Молочне годування продовжується від 3,5 (гімалайський ведмідь) до 9 (велика панда) місяців, але молоді залишаються з матір'ю, щонайменше, протягом 18 місяців. Статевої зрілості досягають у віці 3—6,5 років, але продовжують рости до 5 (самиці) та 10—11 років (самці).
Тривалість життя досить велика, до 25—40 років. Бурий ведмідь може прожити в неволі понад 45 років. У деяких видів, в той же час, висока смертність у дитинстві та молодому віці. Так, у чорного ведмедя (барибала) від 52 до 86 % молодих гинуть до того, як досягнуть статевої зрілості; у білого ведмедя гине 10—30 % дитинчат та 3—16 % статево незрілих особин. Дорослі ведмеді майже не мають природних ворогів. Молодняк ризикує стати жертвою великих хижаків (котових, псових), або інших ведмедів (в останньому випадку не виключений канібалізм).
Роль в екосистемах
Усі ведмеді, з огляду на особливості їхнього раціону та великий розмір, завдають помітний вплив на флору та фауну територій свого життя. Бурі та білі ведмеді регулюють чисельність ластоногих та копитних тварин. Рослиноїдні види сприяють розповсюдженню насіння рослин. Білих ведмедів часто супроводжують песці, які доїдають залишки їхньої здобичі.
На ведмежих паразитує велика кількість екто- та ендопаразитів: найпростіших (Eimeria, Toxoplasma), трематод (Nannophyetus salminicola, Neoricketsia helminthoeca), (Anacanthotaenia olseni, Mesocestoides krulli, Multiceps serialis, Taenia, Diphyllobothrium), нематод (Baylisascaris transfuga, B. multipapillata, Uncinaria yukonensis, U. rauschi, Crenosoma, Thelazia californiensis, Dirofilaria ursi, Trichinella spiralis, Gongylonema pulchrum), вошей-пухоїдів (Trichodectes pinguis), бліх (Chaetopsylla setosa, C. tuberculaticeps, Pulex irritans, Arctopsylla species), кліщів (Dermacentor та Ixodes). Найбільш розповсюджене зараження трихінелою (Trichinella spiralis), що вражає до 60 % популяції білих та бурих ведмедів.
Значення для людини
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDBkeWFYcDZiSGxpWldGeWMxOURhSEpwYzFObGNuWm9aV1Z1VlZOR1YxTXVhbkJuTHpNd01IQjRMVWR5YVhwNmJIbGlaV0Z5YzE5RGFISnBjMU5sY25ab1pXVnVWVk5HVjFNdWFuQm4uanBn.jpg)
Нині практичне значення ведмедів для людини невелике. Вони служать об'єктом спортивного полювання. М'ясо багатьох видів їстівне, шкура йде на ковдри. Жир та жовч ведмедів використовують у традиційній медицині для лікування захворювань печінки та жовчних шляхів, нирок, сильних опіків. Об'єктом промислу слугує насамперед бурий ведмідь.
У деяких випадках ведмеді можуть шкодити посівам сільськогосподарських культур (вівса, маніоку) та полювати на свійську худобу, а також розорювати пасіки.
Ведмеді — улюблені об'єкти утримання в зоопарках та дресування, у тому числі циркового, але в природі вони можуть нападати на людей; особливо небезпечними в цьому випадку є ведмедиці з малими ведмежатами.
Чисельність та ареали всіх видів ведмедів протягом XX сторіччя значно скоротились, що поставило вимогу введення обмежень на полювання та спеціальних заходів охорони. До Червоного Списку Міжнародного Союзу Охорони Природи занесені: велика панда, гімалайський, очковий, білий ведмеді та ведмідь-губач — як вразливі види.
Походження та класифікація
Ведмеді належать до підряду Caniformia ряду Хижих, представники якого, за припущеннями палеонтологів, походять від загального собакоподібного попередника. Походження ведмедів простежується до Cephalogale, тварини розміром з єнота, що жила в середині Олігоцену — на початку Міоцену (20—30 мільйонів років тому) у Європі. Від нього пішов рід Ursavus, хижаків розміром із собаку, чиї викопні рештки відомі з середньоміоценових відкладень Євразії. Один з ранніх видів, Ursavus elmensis, приблизно 20 млн років тому дав початок родам Protursus та Pilonarctus, від яких, відповідно, походять справжні ведмеді та представники підродини Tremarctinae. До останньої, окрім сучасного очкового ведмедя, належать вимерлі флоридський печерний ведмідь (Tremarctos floridanus) та північноамериканські короткоморді ведмеді (рід Arctodus). Види Arctodus simus та Arctodus pristinus вважаються найбільшими представниками серед ведмедів, які коли-небудь існували (з-поміж них більшим був Arctodus simus). Найбільша кількість родів та видів ведмедів була в Пліоцені в Євразії та Північній Америці.
Перший справжній ведмідь (сучасного типу), Ursus minimus, з'явився приблизно 5—6 мільйонів років тому; цей ссавець, розміром приблизно з малайського ведмедя, відомий у викопному стані на території Франції (Руссільйон). Приблизно 2,5 мільйонів років тому з'явився більший етруський ведмідь, Ursus etruscus, викопні рештки якого відомі як з Європи, так і з території Китаю.
Із сучасних видів першою виникла велика панда, котра з'явилась в період від 18 до 22 мільйонів років тому. Її попередником був інший вид панди, Ailuropoda microta, який пізніше вимер. Наступним був очковий ведмідь, котрий з'явився від 10 до 15 мільйонів років тому з лінії Ursavus (див. вище).
Решта видів сучасних ведмедів, яких ще називають справжніми ведмедями, виникли як нащадки підродини Protursus приблизно 10 мільйонів років тому. «Кореневим» видом у цій лінії був Ursus etruscus, від якого приблизно 2 мільйони років тому з'явились «чорні ведмеді» — американський чорний ведмідь (барибал) та гімалайський ведмідь. Більші форми Ursus etruscus, що жили 1,5 мільйонів років тому, дали початок сучасному бурому ведмедю, а також вимерлим у плейстоцені ведмедю Савіні Ursus savini (вимер приблизно 1 мільйон років тому), ведмедю Денінгера Ursus deningeri (вимер приблизно 700 тисяч років тому) та печерному ведмедю Ursus spelaeus (вимер приблизно 10 тисяч років тому). Наймолодшим видом є білий ведмідь, який, згідно з останніми генетичними дослідженнями, відокремився від бурого приблизно 200 тисяч років тому. В антропогені вимерла найбільша кількість (6-7) родів ведмедів.
Таксономічна структура родини
Підродина †Hemicyoninae
- рід †
- рід †
- рід †Phoberogale
- рід †
- рід †Cephalogale
- рід †Plithocyon
- рід †Phoberocyon
- рід †Zaragocyon
- рід †Dinocyon
- рід †Hemicyon
Підродина †Ursavinae
- рід †Ursavus
Підродина †Agriotheriinae
- рід †Agriotherium
Підродина Ailuropodinae
(тільки один сучасний вид)
- рід Ailuropoda
- Велика панда, Ailuropoda melanoleuca
- †
- †Ailuropoda microta
- †Ailuropoda wulingshanensis
- †Ailuropoda baconi
- рід †Ailurarctos
- †Ailurarctos yuanmouensis
- †Ailurarctos lufengensis
- рід †Agriarctos
- †Agriarctos depereti
- †Agriarctos vighi
- †Agriarctos gaali
- рід †Kretzoiarctos
- рід †Indarctos
- †Indarctos punjabensis
- †Indarctos zdanskyi
- †Indarctos sinensis
- †Indarctos vireti
- †Indarctos arctoides
- †Indarctos anthracitis
- †Indarctos salmontanus
- †Indarctos atticus
- †Indarctos bakalovi
- †Indarctos lagrelli
- †Indarctos oregonensis
- †Indarctos nevadensis
- рід †Miomaci
- †Miomaci pannonicum
Підродина Tremarctinae
(тільки один сучасний вид)
- рід Plionarctos †
- рід Tremarctos †
- Очковий ведмідь, Tremarctos ornatus
- Tremarctos floridanus †
- рід Arctodus †
- Arctodus simus †
- Короткомордий ведмідь, Arctodus pristinus †
- рід Arctotherium †
- Бразильській ведмідь, Arctotherium brasilense †
- Arctotherium latidens †
Підродина Ursinae
(6 сучасних видів)
- рід ведмідь (Ursus)
- ведмідь бурий, Ursus arctos
- атласький ведмідь (Ursus arctos crowtheri) †
- ведмідь барибал, Ursus americanus
- ведмідь білий, Ursus maritimus
- ведмідь гімалайський, Ursus thibetanus
- Ursus minimus †
- Ведмідь етруський, Ursus etruscus †
- Ведмідь печерний, Ursus spelaeus †
- ведмідь бурий, Ursus arctos
- рід губач (Melursus)
- Ведмідь-губач, Melursus ursinus
- рід малайський ведмідь (Helarctos)
Ведмеді підродини Ursinae можуть схрещуватись між собою і давати плодючі міжвидові гібриди.
Не ведмедеві, яких іноді називали «ведмедями»
- Коала — виглядом трохи (дуже здаля) нагадує ведмедя, через що отримала назву «сумчастий ведмідь» (зокрема латинізована назва роду Phascolarctos — від phaskolos «кишеня» і arktos «ведмідь» — і застаріла англійська назва koala bear «коала-ведмідь»); насправді належить до інфракласу сумастих, в той час як всі ведмедеві — до інфракласу плацентарних.
- Мала панда — як щодо малих, так і щодо великих панд довгий час точилися суперечки, чи вони є представниками родини ведмедевих, чи вони з родини ракунових; урешті-решт встановили, що велика панда має бути віднесена до ведмедевих (див. вище), а малу панду віднесли до окремої родини пандових, що разом з родиною ракунових (Procyonidae) та іншими родинами входить до надродини мустелуватих (Musteloidea).
Примітки
- Загороднюк, І., Харчук, С. Називничі засади опису таксономічного різноманіття ссавців Європи // Науковий вісник НУБіП України. — 2011. — Вип. 164. — № 3. — С. 124–135.
- Маркевич, О. П. Російсько-українсько-латинський зоологічний словник. Номенклатура. — Київ : Наук. думка, 1983. — С. 204.
- Стецула, Н. О., Обух, А. П. Таксономічна структура теріофауни Національного природного парку «Сколівські Бескиди» // Науковий вісник НУБіП України. — 2011. — Вип. 164. з джерела 26 жовтня 2016. Процитовано 2016-10-26.
- Підоплічко І. Г. Ведмедьові // Біологічний словник / Ред. Ситник К., Чаговець Р. — Київ: УРЕ, 1974. — с. 77.
- Зиков, О. Класифікація сучасних плацентарних ссавців (Eutheria): стан і проблеми // Праці Зоол. музею Київ. нац. ун-ту ім. Тараса Шевченка. — 2006. — Вип. 4. — С. 5–20.
Джерела
- Жизнь Животных, Т. 7. Москва, «Просвещение», 1987.
- Большая Советская Энциклопедия
- Ursidae family diversity [ 12 грудня 2006 у Wayback Machine.]
- Indian Bear Rescue Mission and Various Bear Rescue Centers [ 9 березня 2021 у Wayback Machine.]
- Spanish bear news [ 16 січня 2007 у Wayback Machine.] regularly-updated news archive on bears in Spain
- The Brown Bear: Father of the Polar Bear? Alaska Science Forum Article #1314
- Facts about Black Bear hibernation [ 11 грудня 2006 у Wayback Machine.]
- Bears of the World, Terry Domico, Photographs by Terry Domico and Mark Newman, Facts on File, Inc, 1988, hardcover,
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vedmid znachennya Vedme devi abo vedme dovi abo vedme zhi Ursidae rodina ssavciv iz pidryadu psovidih Caniformia i ryadu hizhih Carnivora nalichuye visim suchasnih vidiv poshirenih u vsij pivnichnij ta chastkovo pivdennij pivkuli Zemli Vedmedevi Period isnuvannya 38 0 mln r t PreꞒ Ꞓ O S D C P T J K Ꝑ Npiznij eocen sogodennya Burij vedmid Ursus arctos Biologichna klasifikaciya Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Ryad Hizhi Carnivora Infraryad Vedmedyuvati Arctoidea Rodina Vedmedevi Ursidae Fischer de Waldheim 1817 Pidrodini suchasni vidi Hemicyoninae Ursavinae Agriotheriinae Ailuropodinae Velika panda Ailuropoda melanoleuca Tremarctinae Ochkovij vedmid Tremarctos ornatus Ursinae Vedmid burij Ursus arctos Vedmid baribal Ursus americanus Vedmid bilij Ursus maritimus Vedmid gimalajskij Ursus thibetanus Vedmid gubach Melursus ursinus Malajskij vedmid Helarctos malayanus Vikishovishe UrsidaeZovnishnij viglyadOchkovij vedmid Porivnyano z inshimi rodinami ryadu vedmedi vidriznyayutsya najmenshoyu riznomanitnistyu zovnishnogo viglyadu rozmiriv ta osoblivostej vnutrishnoyi budovi organizmu Do ciyeyi rodini nalezhat najbilshi z suchasnih predstavnikiv ryadu Hizhi ta odnochasno najbilshi nazemni hizhaki bilij vedmid dosyagaye vagi ponad tonnu pri dovzhini blizko troh metriv najdribnishij vid rodini malajskij vedmid pri dovzhini tila 1 1 5 metri vazhit do 70 kilogramiv Samici u vsih vidiv menshi vid samciv u bilih vedmediv riznicya u vazi ta rozmirah samciv ta samic dosyagaye 1 5 2 razi U vsih vedmediv korenaste micne tilo chasto z visokoyu holkoyu Lapi silni p yatipali z velikimi nevtyazhnimi kigtyami Kigti keruyutsya micnimi m yazami sho dozvolyaye vedmedyam vilaziti na dereva a takozh riti zemlyu ta rozrivati zdobich Hoda vedmediv sharkayucha stopohodyacha Za harakternu postanovku zadnih lap palcyami pid kutom vseredinu vedmedya nazivayut kosolapim U velikoyi pandi na perednih lapah ye dodatkovij shostij palec Ce virist sezamovidnoyi kistki zap yastya vkritij shkiroyu Hvist duzhe korotkij majzhe ne pomitnij u shersti Golova velika ochi malenki shiya tovsta porivnyano korotka Sherst iz dobre rozvinenim pidsherstyam dostatno gruba Volosyanij pokriv na vsomu tilu visokij chasto koshlatij u malajskogo vedmedya nizkij ta ridkij Zabarvlennya zagalom odnotonne vid vugilno chornogo do bilogo u velikoyi pandi kontrastne chorno bile Na grudyah ta navkolo ochej traplyayutsya svitli vidmitini U deyakih vidiv nayavna individualna ta geografichna minlivist zabarvlennya Zabarvlennya za porami roku ne zminyuyetsya sezonnij dimorfizm viyavlyayetsya u zmini visoti ta gustoti hutra Cherep u vsih vedmediv velikij zazvichaj z vidovzhenim licevim viddilom ta rozvinenimi grebenyami Vilicevi dugi slabko rozstavleni u malajskogo vedmedya silno shelepi micni Rizci ta ikla veliki ale inshi zubi u zv yazku zi zmishanim tipom harchuvannya vidnosno neveliki ta slabko specializovani u deyakih vidiv chastkovo redukovani Kilkist zubiv variyuye vid 32 do 40 42 u riznih vidiv Chasto sposterigayetsya individualna ta vikova minlivist zubnoyi sistemi Nyuh rozvinenij duzhe dobre sluh ta zir girshe Analnih zaloz nemaye abo voni slabko rozvineni U samic funkcionuye odna para soskiv grudna RozpovsyudzhennyaV istorichnij chas vedmedi prozhivali na vsih kontinentah za vinyatkom Avstraliyi ta Antarktidi ale teper yih znisheno v Africi de ranishe meshkali v Atlaskih gorah Ranishe vedmedi buli dosit zvichajnimi v Yevropi vklyuchayuchi Islandiyu Aziyi okrim Aravijskogo pivostrova ostrova Sulavesi ta Filippinskih ostroviv u Pivnichnij Americi dohodili na pivden do centralnih rajoniv Meksiki ochkovij vedmid yak ranishe tak i teper meshkaye na vidirvanij vid osnovnogo arealu rodini dilyanci v Andah Za istorichnih chasiv areal rodini silno skorotivsya pid vplivom lyudini pryame znishennya abo porushennya prirodnogo seredovisha vedmedi znikli na znachnih dilyankah Yevropi Pivnichnoyi Ameriki povnistyu v Africi U mezhah Ukrayini rodina predstavlena odnim vidom burij vedmid Sposib zhittyaPredstavniki rodini meshkayut u dosit riznomanitnih umovah vid stepu do visokogir ya vid lisiv do arktichnoyi krigi u zv yazku z chim mozhut dosit silno rozriznyatisya za sposobom zhittya ta harchuvannyam Bilshist vedmediv meshkayut u rivninnih abo girskih lisah pomirnih i tropichnih shirot ridshe na bezlisih visokogir yah alpijskih lukah Dlya deyakih vidiv harakterna priv yazanist do vodi yak do ruchayiv i richok tak i do morskogo uzberezhzhya Bilij vedmid naselyaye Arktiku azh do krigovih poliv Lodovitogo okeanu Najbilsh znanij burij vedmid traplyayetsya v stepu i navit u pusteli u subtropichnih lisah tajzi tundri ta na morskih uzberezhzhyah Usi vidi rodini nazemni tvarini bilij vedmid faktichno napivvodna Malajskij vedmid vidminno lazit dovgo zalishayuchis na derevah tozh vede napivderevnij sposib zhittya Vedmedi aktivni golovnim chinom unochi ridshe vden abo cilodobovo bilij vedmid perevazhno denna tvarina Chas vidpochinku provodyat u pecherah yamah bilya koreniv derev malajskij vedmid buduye na derevah shos podibne do gnizda Trimayutsya vedmedi zazvichaj odinakom za vinyatkom par u period gonu ta samic iz molodnyakom Takozh zbirayutsya timchasovimi grupami na kormovih miscyah napriklad na richkah u period nerestu lososiv Za harakterom harchuvannya vedmedi vseyidni ale deyaki vidi viddayut perevagu roslinnij yizhi a inshi tvarinnij Bilij vedmid harchuyetsya praktichno vinyatkovo m yasom ssavciv vedmid gubach ta malajskij vedmid chasto rozoryuyut murashniki ce chas vid chasu roblyat j inshi vidi ta termitniki Velika panda specializovana na poyidanni pagoniv bambuku ale spozhivaye i deyaku kilkist tvarinnoyi yizhi U racioni majzhe vsih vidiv roslinna yizha vidigraye znachnu rol zvichajnim ye takozh poyidannya komah ta yihnih lichinok medu ribi padla Racion mozhe silno zminyuvatisya zalezhno vid pori roku ta dostupnosti riznih vidiv kormiv Bilshist vedmediv vede osilij sposib zhittya samici bilogo vedmedya shiroko kochuyut protyagom cilogo roku samici z molodimi chastinu roku Burij gimalajskij ta chornij vedmedi provodyat bilshu chastinu zimi v ligvi barlozi u stani splyachki U cej period voni zhivut zavdyaki nakopichenim zhirovim zapasam U bilogo vedmedya v zimovij son vpadayut tilki vagitni samici Vsi inshi vidi vzimku ne splyat Na pershij poglyad vedmedi dosit povilni ta nezgrabni ale naspravdi zdatni dovoli shvidko bigati do 50 km god laziti derevami ta krutimi shilami deyaki vidi dosit dobre plavayut Gostrota zoru deyakih vidiv podibna do lyudskoyi Vstanovleno sho perevazhno roslinoyidnij chornij vedmid maye kolorovij zir yakij dozvolyaye jomu rozriznyati za kolorom plodi ta gorihi Ale z usih organiv vidchuttya u vedmediv najkrashe rozvinenij nyuh RozmnozhennyaBila vedmedicya z vedmezhatami Vedmedi rozmnozhuyutsya z 3 4 roku zhittya ale ne shoroku a z intervalom vid 1 do 4 rokiv Period vagitnosti dosit korotkij 60 70 dniv ale za rahunok zatrimannya implantaciyi plidnogo yajcya mozhe roztyaguvatis do 95 266 dniv Chislo ditinchat mozhe buti vid 1 do 5 voni slipi ta nemichni vazhat vid 90 velika panda do 680 gram U vidiv sho vpadayut v splyachku pologi vidbuvayutsya vzimku v barlozi Vedmedi monogamni ale pari nedovgotrivali i samec pro potomstvo ne pikluyetsya Molochne goduvannya prodovzhuyetsya vid 3 5 gimalajskij vedmid do 9 velika panda misyaciv ale molodi zalishayutsya z matir yu shonajmenshe protyagom 18 misyaciv Statevoyi zrilosti dosyagayut u vici 3 6 5 rokiv ale prodovzhuyut rosti do 5 samici ta 10 11 rokiv samci Trivalist zhittya dosit velika do 25 40 rokiv Burij vedmid mozhe prozhiti v nevoli ponad 45 rokiv U deyakih vidiv v toj zhe chas visoka smertnist u ditinstvi ta molodomu vici Tak u chornogo vedmedya baribala vid 52 do 86 molodih ginut do togo yak dosyagnut statevoyi zrilosti u bilogo vedmedya gine 10 30 ditinchat ta 3 16 statevo nezrilih osobin Dorosli vedmedi majzhe ne mayut prirodnih vorogiv Molodnyak rizikuye stati zhertvoyu velikih hizhakiv kotovih psovih abo inshih vedmediv v ostannomu vipadku ne viklyuchenij kanibalizm Rol v ekosistemahUsi vedmedi z oglyadu na osoblivosti yihnogo racionu ta velikij rozmir zavdayut pomitnij vpliv na floru ta faunu teritorij svogo zhittya Buri ta bili vedmedi regulyuyut chiselnist lastonogih ta kopitnih tvarin Roslinoyidni vidi spriyayut rozpovsyudzhennyu nasinnya roslin Bilih vedmediv chasto suprovodzhuyut pesci yaki doyidayut zalishki yihnoyi zdobichi Na vedmezhih parazituye velika kilkist ekto ta endoparazitiv najprostishih Eimeria Toxoplasma trematod Nannophyetus salminicola Neoricketsia helminthoeca Anacanthotaenia olseni Mesocestoides krulli Multiceps serialis Taenia Diphyllobothrium nematod Baylisascaris transfuga B multipapillata Uncinaria yukonensis U rauschi Crenosoma Thelazia californiensis Dirofilaria ursi Trichinella spiralis Gongylonema pulchrum voshej puhoyidiv Trichodectes pinguis blih Chaetopsylla setosa C tuberculaticeps Pulex irritans Arctopsylla species klishiv Dermacentor ta Ixodes Najbilsh rozpovsyudzhene zarazhennya trihineloyu Trichinella spiralis sho vrazhaye do 60 populyaciyi bilih ta burih vedmediv Znachennya dlya lyudiniBuri vedmedi v nacionalnomu parku Yelloustoun SShA Nini praktichne znachennya vedmediv dlya lyudini nevelike Voni sluzhat ob yektom sportivnogo polyuvannya M yaso bagatoh vidiv yistivne shkura jde na kovdri Zhir ta zhovch vedmediv vikoristovuyut u tradicijnij medicini dlya likuvannya zahvoryuvan pechinki ta zhovchnih shlyahiv nirok silnih opikiv Ob yektom promislu sluguye nasampered burij vedmid U deyakih vipadkah vedmedi mozhut shkoditi posivam silskogospodarskih kultur vivsa manioku ta polyuvati na svijsku hudobu a takozh rozoryuvati pasiki Vedmedi ulyubleni ob yekti utrimannya v zooparkah ta dresuvannya u tomu chisli cirkovogo ale v prirodi voni mozhut napadati na lyudej osoblivo nebezpechnimi v comu vipadku ye vedmedici z malimi vedmezhatami Chiselnist ta areali vsih vidiv vedmediv protyagom XX storichchya znachno skorotilis sho postavilo vimogu vvedennya obmezhen na polyuvannya ta specialnih zahodiv ohoroni Do Chervonogo Spisku Mizhnarodnogo Soyuzu Ohoroni Prirodi zaneseni velika panda gimalajskij ochkovij bilij vedmedi ta vedmid gubach yak vrazlivi vidi Pohodzhennya ta klasifikaciyaVedmedi nalezhat do pidryadu Caniformia ryadu Hizhih predstavniki yakogo za pripushennyami paleontologiv pohodyat vid zagalnogo sobakopodibnogo poperednika Pohodzhennya vedmediv prostezhuyetsya do Cephalogale tvarini rozmirom z yenota sho zhila v seredini Oligocenu na pochatku Miocenu 20 30 miljoniv rokiv tomu u Yevropi Vid nogo pishov rid Ursavus hizhakiv rozmirom iz sobaku chiyi vikopni reshtki vidomi z serednomiocenovih vidkladen Yevraziyi Odin z rannih vidiv Ursavus elmensis priblizno 20 mln rokiv tomu dav pochatok rodam Protursus ta Pilonarctus vid yakih vidpovidno pohodyat spravzhni vedmedi ta predstavniki pidrodini Tremarctinae Do ostannoyi okrim suchasnogo ochkovogo vedmedya nalezhat vimerli floridskij pechernij vedmid Tremarctos floridanus ta pivnichnoamerikanski korotkomordi vedmedi rid Arctodus Vidi Arctodus simus ta Arctodus pristinus vvazhayutsya najbilshimi predstavnikami sered vedmediv yaki koli nebud isnuvali z pomizh nih bilshim buv Arctodus simus Najbilsha kilkist rodiv ta vidiv vedmediv bula v Plioceni v Yevraziyi ta Pivnichnij Americi Pershij spravzhnij vedmid suchasnogo tipu Ursus minimus z yavivsya priblizno 5 6 miljoniv rokiv tomu cej ssavec rozmirom priblizno z malajskogo vedmedya vidomij u vikopnomu stani na teritoriyi Franciyi Russiljon Priblizno 2 5 miljoniv rokiv tomu z yavivsya bilshij etruskij vedmid Ursus etruscus vikopni reshtki yakogo vidomi yak z Yevropi tak i z teritoriyi Kitayu Iz suchasnih vidiv pershoyu vinikla velika panda kotra z yavilas v period vid 18 do 22 miljoniv rokiv tomu Yiyi poperednikom buv inshij vid pandi Ailuropoda microta yakij piznishe vimer Nastupnim buv ochkovij vedmid kotrij z yavivsya vid 10 do 15 miljoniv rokiv tomu z liniyi Ursavus div vishe Reshta vidiv suchasnih vedmediv yakih she nazivayut spravzhnimi vedmedyami vinikli yak nashadki pidrodini Protursus priblizno 10 miljoniv rokiv tomu Korenevim vidom u cij liniyi buv Ursus etruscus vid yakogo priblizno 2 miljoni rokiv tomu z yavilis chorni vedmedi amerikanskij chornij vedmid baribal ta gimalajskij vedmid Bilshi formi Ursus etruscus sho zhili 1 5 miljoniv rokiv tomu dali pochatok suchasnomu buromu vedmedyu a takozh vimerlim u plejstoceni vedmedyu Savini Ursus savini vimer priblizno 1 miljon rokiv tomu vedmedyu Deningera Ursus deningeri vimer priblizno 700 tisyach rokiv tomu ta pechernomu vedmedyu Ursus spelaeus vimer priblizno 10 tisyach rokiv tomu Najmolodshim vidom ye bilij vedmid yakij zgidno z ostannimi genetichnimi doslidzhennyami vidokremivsya vid burogo priblizno 200 tisyach rokiv tomu V antropogeni vimerla najbilsha kilkist 6 7 rodiv vedmediv Taksonomichna struktura rodiniPidrodina Hemicyoninae rid rid rid Phoberogale rid rid Cephalogale rid Plithocyon rid Phoberocyon rid Zaragocyon rid Dinocyon rid Hemicyon Pidrodina Ursavinae rid Ursavus Pidrodina Agriotheriinae rid Agriotherium Pidrodina Ailuropodinae tilki odin suchasnij vid rid Ailuropoda Velika panda Ailuropoda melanoleuca Ailuropoda microta Ailuropoda wulingshanensis Ailuropoda baconi rid Ailurarctos Ailurarctos yuanmouensis Ailurarctos lufengensis rid Agriarctos Agriarctos depereti Agriarctos vighi Agriarctos gaali rid Kretzoiarctos Kretzoiarctos beatrix rid Indarctos Indarctos punjabensis Indarctos zdanskyi Indarctos sinensis Indarctos vireti Indarctos arctoides Indarctos anthracitis Indarctos salmontanus Indarctos atticus Indarctos bakalovi Indarctos lagrelli Indarctos oregonensis Indarctos nevadensis rid Miomaci Miomaci pannonicum Pidrodina Tremarctinae tilki odin suchasnij vid rid Plionarctos rid Tremarctos Ochkovij vedmid Tremarctos ornatus Tremarctos floridanus rid Arctodus Arctodus simus Korotkomordij vedmid Arctodus pristinus rid Arctotherium Brazilskij vedmid Arctotherium brasilense Arctotherium latidens Pidrodina Ursinae 6 suchasnih vidiv rid vedmid Ursus vedmid burij Ursus arctos atlaskij vedmid Ursus arctos crowtheri vedmid baribal Ursus americanus vedmid bilij Ursus maritimus vedmid gimalajskij Ursus thibetanus Ursus minimus Vedmid etruskij Ursus etruscus Vedmid pechernij Ursus spelaeus rid gubach Melursus Vedmid gubach Melursus ursinus rid malajskij vedmid Helarctos Malajskij vedmid Helarctos malayanus Vedmedi pidrodini Ursinae mozhut shreshuvatis mizh soboyu i davati plodyuchi mizhvidovi gibridi Ne vedmedevi yakih inodi nazivali vedmedyami Koala viglyadom trohi duzhe zdalya nagaduye vedmedya cherez sho otrimala nazvu sumchastij vedmid zokrema latinizovana nazva rodu Phascolarctos vid phaskolos kishenya i arktos vedmid i zastarila anglijska nazva koala bear koala vedmid naspravdi nalezhit do infraklasu sumastih v toj chas yak vsi vedmedevi do infraklasu placentarnih Mala panda yak shodo malih tak i shodo velikih pand dovgij chas tochilisya superechki chi voni ye predstavnikami rodini vedmedevih chi voni z rodini rakunovih ureshti resht vstanovili sho velika panda maye buti vidnesena do vedmedevih div vishe a malu pandu vidnesli do okremoyi rodini pandovih sho razom z rodinoyu rakunovih Procyonidae ta inshimi rodinami vhodit do nadrodini musteluvatih Musteloidea PrimitkiZagorodnyuk I Harchuk S Nazivnichi zasadi opisu taksonomichnogo riznomanittya ssavciv Yevropi Naukovij visnik NUBiP Ukrayini 2011 Vip 164 3 S 124 135 Markevich O P Rosijsko ukrayinsko latinskij zoologichnij slovnik Nomenklatura Kiyiv Nauk dumka 1983 S 204 Stecula N O Obuh A P Taksonomichna struktura teriofauni Nacionalnogo prirodnogo parku Skolivski Beskidi Naukovij visnik NUBiP Ukrayini 2011 Vip 164 z dzherela 26 zhovtnya 2016 Procitovano 2016 10 26 Pidoplichko I G Vedmedovi Biologichnij slovnik Red Sitnik K Chagovec R Kiyiv URE 1974 s 77 Zikov O Klasifikaciya suchasnih placentarnih ssavciv Eutheria stan i problemi Praci Zool muzeyu Kiyiv nac un tu im Tarasa Shevchenka 2006 Vip 4 S 5 20 DzherelaZhizn Zhivotnyh T 7 Moskva Prosveshenie 1987 Bolshaya Sovetskaya Enciklopediya Ursidae family diversity 12 grudnya 2006 u Wayback Machine Indian Bear Rescue Mission and Various Bear Rescue Centers 9 bereznya 2021 u Wayback Machine Spanish bear news 16 sichnya 2007 u Wayback Machine regularly updated news archive on bears in Spain The Brown Bear Father of the Polar Bear Alaska Science Forum Article 1314 Facts about Black Bear hibernation 11 grudnya 2006 u Wayback Machine Bears of the World Terry Domico Photographs by Terry Domico and Mark Newman Facts on File Inc 1988 hardcover ISBN 0 8160 1536 8