Ана́рхо-капіталі́зм — анархо-індивідуалістична політична філософія, яка виступає за усунення держави та піднесення автономного індивіду на вільному ринку. В анархо-капіталістичному суспільстві поліція, суди та інші служби забезпечення безпеки надаються конкурентними компаніями (наприклад, приватні охоронні агенції) з добровільним фінансуванням, а не через примусове оподаткування, а гроші пропонують на вільному ринку приватні підприємці. Згідно з баченням анархо-капіталістів, особиста та економічна діяльність регулюватиметься природними законами ринку та приватними законами, а не політикою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDBGdVlYSmphRzh0WTJGd2FYUmhiR2x6ZEY5bWJHRm5Mbk4yWnk4eU1qQndlQzFCYm1GeVkyaHZMV05oY0dsMFlXeHBjM1JmWm14aFp5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
У цьому сенсі, термін «анархо-капіталізм» часто є синонімом «лібертаріанства» — системи цінностей, що розвивалася з 1960-х років, заснованої на ідеї свободи — відсутності агресії й примусу.
Анархо-капіталізм вважає державу «бандитом» і виступає проти оподаткування. Прихильники вчення прагнуть до забезпечення захисту особистої свободи й приватної власності без участі держави, за допомогою приватних підприємців і підприємств (організацій), які будують свою діяльність для прибутку.
Термін «анархо-капіталізм» був введений Мюрреєм Ротбардом, який в 1960-х роках сформолював положення австрійської школи економіки, класичного лібералізму й американських індивідуалістичних анархістів XIX століття Лісандра Спунера і Бенджаміна Такера (відкидаючи при цьому трудову теорію власності і норми, які з неї випливають) в нову політичну філософію. Хоча деякі історики, включаючи й самого Ротбарда, простежують коріння даного анархістського спрямування до середини XIX століття в працях ринкових теоретиків, наприклад в Густава де Молінарі.
На анархо-капіталізм впливали проринкові теоретики: Молінарі, Фредерік Бастіа та Роберт Нозік, а також американські теоретики індивідуалізму (Бенджамін Такер і Лісандр Спунер). Сучасна форма анархістського індивідуалізму відрізняється від індивідуалізму «Бостонських анархістів» XIX століття своїм запереченням трудової теорії вартості (і її значення), надаючи перевагу неокласичному або маржиналістському напрямку австрійської школи. Своєю чергою анархо-капіталістичні ідеї сприяли розвитку агоризму, волюнтаризму і криптоанархізму. Є інститути, які дуже тісно пов'язані з капіталістичним анархізмом: [en] та Інститут Людвіга фон Мізеса.
Анархо-капіталізм, поряд з мінархізмом, є одним з двох стовпів лібертаріанства, а саме ідеологічним орієнтиром, в той час, як мінархізм показує роль влади в такому суспільстві. Анархо-капіталізм також відрізняється від інших видів анархізму, які прагнуть скасувати приватну власність й інші аспекти капіталізму.
Філософія
Етика
Анархо-капіталізм виступає за суспільство, засноване на добровільній торгівлі приватною власністю і послугами (в загальному, за всі відносини, які не викликані погрозами або
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxoTDFabWIzSldiMngxYm5SaGNubGZibTl5YldGc0xuTjJaeTh5TkRWd2VDMVdabTl5Vm05c2RXNTBZWEo1WDI1dmNtMWhiQzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
насильством, включаючи обмін грошима, споживчими товарами, землею і капітальними товарами) з метою звести до мінімуму конфлікти при максимальному збільшенні особистої свободи та процвітання. Однак анархо-капіталісти також визнають благодійність і суспільні заходи як частину добровільної етики. Хоча анархо-капіталізм відстоює право на приватну (особисту або спільну) власність, деякі припускають, що недержавна громадська (громадська власність) також можуть існувати в анархо-капіталістичному суспільстві. Важливим є те, що вона отримується і передається без допомоги або перешкоди з боку держави. Лібертаріанці вважають, що єдиний справедливий і найбільш економічно вигідний спосіб придбання власності — це добровільна торгівля, дарування або первісне привласнення на основі праці, а не агресії або шахрайства.
Анархо-капіталізм розглядає вільний ринковий капіталізм як основу для вільного й успішного суспільства. Мюррей Ротбард вважав, що різниця між капіталізмом вільного ринку і державним капіталізмом — це різниця між мирним добровільним обміном і змовою між бізнесом і державою, яка використовує примус, щоб підірвати вільний ринок. Згідно з анархо-капіталізмом, капіталізм не слід плутати з державно-монополістичним капіталізмом, клановим (кумівським) капіталізмом, корпоративізмом або сучасною змішаною економікою, де ринкові стимули й стримувальні фактори можуть змінюватися державою. Тому анархо-капіталізм відкидає державу, розглядаючи її як суб'єкт, який краде власність (за допомогою оподаткування та експропріації), ініціює агресію, має монополію на застосування сили, використовує примус для вигоди деяких підприємств і приватних осіб шляхом експлуатації інших, створює штучні монополії, обмежує торгівлю та обмежує особисті свободи за допомогою законів про наркотики, обов'язкову освіту, призов на військову службу, законів про мораль і так далі.
Багато анархістів розглядають капіталізм як авторитарну ієрархічну систему і прагнуть знищити приватну власність. Існує розбіжність між цими [ru] й Laissez-faire анархо-капіталістами. Перші в цілому відкидають анархо-капіталізм як форму анархізму і вважають анархо-капіталізм оксимороном, а останні вважають, що для скасування приватної власності необхідні експропріації, які є контрпродуктивними для порядку і зажадають необхідності держави. На діаграмі Нолана анархо-капіталізм перебуває на зліва-знизу лібертаріанської квадранти, оскільки він повністю відкидає втручання держави в економічні та особисті справи.
Анархо-капіталізм стверджує, що держава отримує владу через насильство, тому що воно може бути застосована проти тих, хто не викрадав особисту власність, що не розграбував приватну власність, не нападав на кого-небудь і не здійснював шахрайство. Багато лібертаріанців також стверджують, що субсидовані монополії стають корумпованими та неефективними. Мюррей Ротбард стверджував, що всі державні послуги, в тому числі оборонні — неефективні, тому що у них немає ринкового механізму ціноутворення, регульованого добровільними рішеннями споживачів при покупці послуг, які відповідають їхнім потребам, та інвесторів, які забезпечують найбільш прибуткові підприємства. Багато лібертаріанців також стверджують, що та судові органи повинні мати хорошу репутацію, щоб залишатися на ринку. Крім того, Лінда і Морріс Теннехіли стверджують, що ніяка примусова монополія на насильство не може виникнути на дійсно вільному ринку і що цивільний уряд не може залишити їх на користь компетентного агентства із захисту й оборони.
Ротбард через природні права створив свою філософію, а також дає економічні пояснення того, чому він вважає анархо-капіталізм кращим на прагматичній основі. Девід Д. Фрідман говорить, що він не теоретик абсолютистських прав, але також і не утилітарист. Однак він вважає, що «утилітарні аргументи зазвичай є кращим способом захисту лібертаріанських поглядів». [en] стверджує, що «аргумент на користь анархії ґрунтується на емпіричних даних, а не на теорії». Ганс-Герман Гоппе замість цього використовує етику аргументації для свого заснування «анархізму приватної власності», що ближче до підходу природного права Ротбарда:
Я визначаю анархістське суспільство таким, в якому немає законної можливості насильницької агресії проти особистості або власності будь-якої особи. Анархісти виступають проти держави, тому що вона експропріює приватну власність за допомогою оподаткування, примусового виключення інших постачальників оборонних послуг з його території й всі інші пограбування, які на них базуються. Подвійні осередки вторгнення в індивідуальні права. — Мюррей Ротбард, Товариство без держави
Хоча фрідманівське формулювання анархо-капіталізму стійке до присутності насильства і фактично передбачає певний рівень насилля, анархо-капіталізм, сформульований Ротбардом та іншими, суворо дотримується центральної лібертаріанської аксіоми ненападу:
Основна аксіома лібертаріанської політичної теорії свідчить, що кожна людина є власником і володіє абсолютною юрисдикцією над своїм тілом. По суті, це означає, що ніхто інший не може справедливо вдиратися або застосовувати насильство проти іншої людини. З цього випливає, що кожна людина справедливо володіє тими ресурсами, які раніше нікому не належали і які вона привласнювала або «прикладала до них свою працю». З цих подвійних аксіом — володіння власністю і «гомстеду» — випливає обґрунтування всієї системи прав власності в суспільстві вільного ринку. Ця система встановлює право кожної людини на свою особистість, право пожертвування, заповіту (і, відповідно, право на отримання заповіту або спадщини), а також право договірного обміну майновими правами.
Ротбард використовував термін «анархо-капіталізм», щоб відрізняти свою філософію від класичного анархізму, який виступає проти приватної власності, і від інших форм індивідуалістичного анархізму. Інші терміни, які іноді використовуються для позначення цієї філософії:
|
Захист Ротбардом принципу суверенітету особистості випливає з того, що він вважав фальсифікацією всі інші альтернативи, а саме те, що група людей може володіти іншою групою людей, або що жодна людина не може повністю володіти своєю власністю самостійно. Ротбард відхиляє ці два випадки на тій підставі, що вони не можуть привести до універсальної етики, тобто справедливого природного закону, який може управляти всіма людьми, незалежно від місця і часу. Єдина альтернатива, яка вважає істинною Ротбард, — це володіння собою, яке, як він вважає, є аксіоматичним і універсальним.
В цілому, можна сказати, що аксіома ненападу є забороною на застосування сили або загрози застосування сили проти осіб (тобто прямого насильства, напади, вбивства) або майна (тобто шахрайства, крадіжки зі зломом, крадіжки й оподаткування). Застосування сили зазвичай називають агресією або примусом. Різниця між анархо-капіталізмом і мінархізмом полягає в прийнятті цієї аксіоми ідеологічно і на практиці. З точки зору мінархізму лібертаріанці, та більшість людей, залучених в лібертаріанські політичні партії зокрема, повинні виступати за мінімізацію держави до деякого необхідного мінімуму, зберігши принаймні державну поліцію, суди та армію. Список функцій мінімальної держави може бути розширено. Навпаки, анархо-капіталізм ідеологічно відкидає будь-яке державне втручання, визначаючи державу як монополію на насилля та яка має єдину сутність в людському суспільстві — дохід від правової агресії сутність, яка за своєю природою порушує центральну аксіому лібертаріанства.
Деякі лібертаріанці (такі як Ротбард) приймають аксіому про ненапад на основі морального або природного права. Саме з точки зору принципу ненападу Ротбард визначив анархізм як «систему, яка не передбачає ніяких юридичних санкцій за таку агресію проти особи й власності»; і сказав, що «те, що анархізм пропонує зробити, це скасувати державу, тобто скасувати упорядкований інститут агресивного примусу». В інтерв'ю, опублікованому в лібертаріанському журналі «New Banner», Ротбард сказав, що «капіталізм є найповнішим вираженням анархізму, а анархізм — вираженням капіталізму».
Власність
Приватна власність
В основі анархо-капіталізму Ротбарда лежать концепції самоналежності й [en], які об'єднують [ru] і приватну власність:
Кожна людина є власником свого фізичного тіла, а також всієї землі й природних ресурсів, які вона займає і використовує для свого тіла, за умови, що ніхто інший не займав і не використав ті ж землі й товари перед ним. Це право власності на «спочатку привласнені» місця і товари людиною, що передбачає використання й перетворення цих місць і товарів у будь-який спосіб, який особа вважатиме за потрібне, тільки за умови, що він ненавмисно не змінює тим самим фізичну цілісність землі й товарів, спочатку привласнених іншим людиною. За висловом Джона Лока земля або товар були вперше присвоєні «додатком своєї праці» до них.
Значення наведених нижче термінів в контексті анархо-капіталізму можуть відрізнятися від вкорінених в інших анархічних течіях практики їхнього використання.
|
Це основа анархо-капіталістичних прав власності. Вони відрізняються від своїх аналогів з колективістських форм анархізму, таких як анархо-комунізм, де засоби виробництва контролюються всією громадою, а продукт праці
зберігається колективно в сховищі товарів і розподіляється «за потребами» (які повинні визначатися і застосовуватися колективно). Анархо-капіталізм виступає за індивідуальну або спільну (тобто приватну) власність на засоби виробництва і продукти праці незалежно від індивідуальних «потреб» і «непотреб». Як говорив Ротбард, «якщо кожна людина має право володіти своїм тілом і якщо вона повинна використовувати й перетворювати матеріальні природні об'єкти, щоб вижити, то вона має право володіти виробленим ними продуктом». Після того, як власність трансформується за допомогою робочої сили, вона може законно обмінюватися шляхом торгівлі або дарування — примусові передачі вважаються незаконними. Первісне присвоєння дозволяє людині претендувати на будь-які раніше не використані ресурси, включаючи землю, і, покращуючи або іншим чином використовуючи її, володіє нею з тим же «абсолютним правом», що і з правом власності людини на її власне тіло. Згідно з Ротбардом, власність може бути отримана тільки за допомогою праці, тому початкове привласнення землі не є законним, якщо просто вимагати її або якщо звести навколо неї паркан — тільки шляхом використання землі та змішування з нею своєї праці узаконюється початкове привласнення: «Будь-яка спроба вимагати новий ресурс, який хтось не використовує, повинна вважатися паразитичною щодо права власності того, ким буде її перший користувач». З практичної точки зору, анархо-капіталісти визнають, що на Землі залишилося небагато (якщо такі взагалі є) земельних ділянок, право власності на які в певний момент часу не було отримано в порушення принципу гомстеду шляхом «захоплення їх державою або передачі в приватні руки за сприяння держави». Ротбард каже:
Недостатньо просто закликати до захисту «прав приватної власності»; повинна існувати адекватна теорія справедливості стосовно прав власності, інакше будь-яка власність, яку якась держава колись постановила вважати «приватною», тепер повинна захищатися лібертаріанцями, незалежно від того, наскільки несправедливою є процедура або наскільки шкідливі її наслідки.
Ротбард каже в «Правосудді і правах власності», що «будь-який упізнаваний власник (первісна жертва крадіжки або його спадкоємець) повинен отримати свою власність». У разі рабства Ротбард каже, що в багатьох випадках «старі плантації, а також спадкоємці й нащадки колишніх рабів можуть бути ідентифіковані, і репарації можуть стати дійсно дуже специфічними». Він вважає, що раби по праву володіють будь-якою землею, на якій вони були змушені працювати за принципом гомстеду. Якщо власність перебуває в руках держави, Ротбард виступає за її конфіскацію і «повернення в приватний сектор», заявляючи, що «будь-яка власність в руках держави знаходиться в руках злодіїв і повинна бути звільнена якомога швидше». Наприклад, він виступає за те, щоб державні університети перейшли у власність студентів та викладачів за принципом гомстеду. Ротбард також підтримує експропріацію номінально «приватної власності», якщо вона є результатом ініційованої державою компанії, наприклад, підприємств, які отримують гранти та субсидії. Він пропонує, щоб підприємства, які отримують не менше 50 % свого фінансування від держави, були конфісковані їхніми працівниками. Він каже: «Те, проти чого ми, лібертаріанці, виступаємо, це не сама держава, а злочинність, яку ми заперечуємо, це несправедливі або кримінальні права власності. Те, за що ми виступаємо, — це не „приватна“ власність як така, а просто приватна власність — не злочинна». Так само каже і Карл Гесс: «Лібертаріанство просуває принципи власності, але жодним чином не хоче захищати все майно, яке тепер називається приватним […]. Багато що з нього має сумнівний характер. Все це глибоко переплетено з аморальною, примусовою державною системою». Беручи аксіоматичне визначення приватної власності й прав власності, анархо-капіталізм заперечує законність держави в принципі:
Виключаючи будь-яку немислиму діяльність, як-от вбивство, зґвалтування, посягання, пограбування, крадіжка зі зломом, крадіжка і шахрайство, етика приватної власності також несумісна з існуванням держави, що визначається як агентство, яке має обов'язкову територіальну монополію на прийняття остаточного рішення (юрисдикція) та/або право на оподаткування.
Громадська власність
Хоча лібертаріанці відстоюють право на приватну власність, деякі з них також зазначають, що загальна, тобто суспільна власність також може існувати в рамках анархо-капіталістичної системи. Так само як індивід набуває те, що йому не належало, змішуючи свою працю з цією річчю, певна група або суспільство можуть прийти до спільного володіння, змішуючи свою працю з ним колективно, тобто таким чином, що ніхто не може привласнити чуже майно. Наприклад: дороги, парки, річки й частини океанів. Анархіст-теоретик [ru] подає такий приклад:
Розгляньмо село поруч з озером. Селяни зазвичай спускаються до озера, щоб порибалити. У перші дні спільноти важко дістатися до озера через кущі та гілки на шляху. Але з часом шлях очищається і формується дорога — не через будь-які скоординовані зусилля, а просто в результаті того, що люди ходять таким шляхом день у день. Розчищений шлях — це продукт праці, але не праці окремої людини, а праці спільноти. Якби один селянин вирішив скористатися перевагами створеної дороги, встановивши ворота і стягуючи плату за проїзд, він порушив би право колективної власності, яке сільські жителі все разом заробили.
Проте анархо-капіталісти вважають, що власники, які володіють колективним майном, в залежності від їхньої кількості згодом втрачають відповідальність за щось, яка у випадку індивідуальної власності ніколи не зникне, — тому спільні рішення про використання та обслуговування майна стають все менш імовірними (пропорційно кількості власників колективної власності). Тому лібертаріанці, як правило, не довіряють і прагнуть уникати навмисних колективних форм власності. Лібертаріанськими цілями часто є приватизація, децентралізація та індивідуалізація. Однак в деяких випадках вони не тільки створюють проблеми, а й вважаються практично неможливими. Наприклад, встановлені океанські маршрути, як правило, вважаються недоступними для приватних асигнувань.
Лібертаріанці схильні погоджуватися з [en] щодо «екологічно руйнівних тенденцій держави та інших суспільних механізмів». Наприклад, забруднення повітря, води й землі розглядається як результат колективізації власності. Вони вважають, що уряди зазвичай не враховують індивідуальну чи колективну догани стосовно тих, хто забруднює навколишнє середовище. В цьому випадку уряди нібито діють в «інтересах більшості», а законодавча й економічна підтримка важкої індустрії на думку багатьох політиків виправдана тим, що це створює робочі місця всередині конкретних політичних кордонів.
Економіка
Австрійська школа економіки стверджує, що соціалізм і планова економіка нежиттєздатні. Ойґен фон Бем-Баверк, колега засновника австрійської школи Карла Менгера, написав одну з перших критичних статей про соціалізм у своєму трактаті «Теорія експлуатації соціалізму-комунізму». Пізніше Фрідріх фон Гаєк написав «Шлях до кріпацтва» (1944), в якій стверджується, що плановій економіці не вистачає інформаційної функції ринкових цін і що центральна влада над економікою приведе до тоталітаризму. Інший австрійський економіст, Людвіг фон Мізес, який написав трактат «Людська діяльність», розписав в ньому метод «праксеологію».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDAxMWNuSmhlVjlTYjNSb1ltRnlaQzVxY0djdk1qSXdjSGd0VFhWeWNtRjVYMUp2ZEdoaVlYSmtMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Ротбард спробував об'єднати австрійську економічну теорію з класичним лібералізмом і індивідуалістичним анархізмом. Він написав свою першу статтю на захист «анархізму приватної власності» в 1949 році, а потім запропонував альтернативну назву «анархо-капіталізм». Ймовірно, він був першим, хто сформулював лібертаріанство в його нинішньому вигляді. Його академічна підготовка була в області економіки, але його роботи також належать до історії й політичної філософії. Він вважав себе частиною [en], антиетатистського й антиінтервенціоністського відділення Республіканської партії. В кінці 1950-х він тісно спілкувався з Айн Ренд, але пізніше між ними стався конфлікт. Коли в 1950-х роках інтервенціоністські прихильники Холодної війни з [en]», такі як Вільям Френк Баклі-молодший, отримали вплив в Республіканській партії, Ротбард покинув їх і деякий час співпрацював з лівими антивоєнними групами. Він вважав, що ці «солдати Холодної війни» більшою мірою були зобов'язані своїми поглядами лівим і імперіалістично налаштованим прогресивістам, особливо це стосувалося троцькістської теорії. Ротбард виступив проти заснування Лібертаріанської партії США, але приєднався в 1973 році й став одним з її провідних активістів.
Контрактне суспільство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDBGc2RHaHBibWN0YzNSaGJYQXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVUZzZEdocGJtY3RjM1JoYlhBdWFuQm4uanBn.jpg)
Суспільство при анархо-капіталізмі було названо «контрактним суспільством», тобто «суспільством, заснованим виключно на добровільних засадах, повністю позбавлених агресії або загроз агресії», в якому система спирається на добровільні угоди (контракти) між фізичними особами як правової бази. Важко передбачити точно, як будуть виглядати особливості цього суспільства через деталі та складність контрактів.
Одним з конкретних наслідків є те, що передача майна і послуг повинна розглядатися добровільно з боку обох сторін. Ніякі зовнішні об'єкти не можуть змусити людину прийняти або відхилити певну транзакцію. Один роботодавець може запропонувати страхування і допомоги в разі смерті одностатевим парам — інший може відмовитися визнати будь-який союз поза ним або її власної віри. Фізичні особи можуть на свій розсуд укладати або відхиляти договірні угоди.
Ротбард зазначає, що корпорації будуть існувати у вільному суспільстві, оскільки вони просто об'єднують капітал. Він каже, що обмежена відповідальність для корпорацій може також існувати через контракти: "Корпорації зовсім не мають монопольних привілеїв, вони є вільними асоціаціями окремих осіб, які об'єднують свій капітал. В рамках дійсно вільного ринку такі люди просто оголошують своїм кредиторам, що «їхня відповідальність обмежена капіталом, спеціально вкладеним в корпорацію». Проте корпорації, створені таким чином, не зможуть відтворити обмеження на зобов'язання, що виникають в неконтрактному порядку, наприклад: відповідальність за екологічні катастрофи або тілесні ушкодження, якими в цей час користуються корпорації. Сам Ротбард визнає, що «обмежена відповідальність за правопорушення є незаконним привласненням особливого привілею».
У деяких інтерпретаціях анархо-капіталізму існують обмеження на право укладення контрактів. Сам Ротбард стверджує, що право на укладення контракту засноване на невід'ємних правах людини, і тому будь-який договір, який побічно порушує ці права, може бути розірваний за бажанням. Це, наприклад, не дозволить людині назавжди продати себе в рабство в невстановленому порядку. Інші тлумачення роблять висновок, що заборона таких контрактів сам по собі буде неприпустимо агресивним втручанням в право на укладення контракту.
До складу контрактного права входить можливість наймати інших людей. На відміну від анархо-комунізму, анархо-капіталізм підтримує свободу індивідуумів займатися власною трудовою діяльністю або укладати контракти на роботу на інших людей, в залежності від того, що вони вважають за краще, і свободу платити й отримувати заробітну плату. Деякі лібертаріанці воліють, щоб самозайнятість переважала над найманою працею. Наприклад, Девід Д. Фрідман висловив перевагу суспільству, в якому «майже кожен самозайнятий» і в якому «замість корпорацій існують великі групи підприємців, пов'язаних торгівлею, а не владою. Кожен продає не свій час, а виробляє його». Інші, такі як Ротбард, не надають перевагу в будь-якому випадку, але виправдовують зайнятість як природне явище на вільному ринку, яка жодним чином не є аморальною.
Закон, порядок і застосування насильства
Різні лібертаріанці пропонують різні форми анархо-капіталізму, і одна з розбіжностей полягає у сфері права. У «Ринку свободи» Морріса і Лінди Теннехілів заперечують будь-який статутний закон. Вони стверджують, що все, що потрібно зробити, це дізнатися, чи був здійснений акт агресії (див. делікт і контрактне право), щоб вирішити, чи є дія правильною або неправильною. Однак, підтримуючи також природну заборону на агресію і шахрайство, Ротбард підтримує створення взаємно погодженого централізованого лібертаріанського правового кодексу, якого зобов'язуються дотримуватися приватні суди.
На відміну від Таннехілів і Ротбарда, які розглядають ідеологічну спільність етики й моралі як вимогу, Девід Д. Фрідман пропонує, що «системи права будуть створюватися для отримання прибутку на відкритому ринку, так само як книги та бюстгальтери виробляються сьогодні. Може бути конкуренція між різними брендами права, так само як існує конкуренція між різними марками автомобілів». Фрідман говорить, що треба довести чи призведе це до лібертаріанського товариства. Він каже, що є ймовірність, що можуть з'явитися дуже не лібертаріанські закони, як-от закони проти наркотиків, але він вважає, що таких прецедентів буде небагато. Він вважає, що «якщо цінність закону для його прихильників менша за його вартість для жертв, то цей закон не виживе в анархо-капіталістичному суспільстві».
Лібертаріанці допускають колективний захист індивідуальної свободи (тобто суди, армію, або поліцію) тільки в тому випадку, якщо такі групи створюються й оплачуються на добровільній основі. Однак їхня претензія полягає не тільки в тому, що оборонні послуги держави фінансуються шляхом оподаткування, але і в тому, що держава передбачає, що воно є єдиним законним практиком застосування фізичного насильства, тобто воно примусово перешкоджає приватному сектору в забезпеченні комплексної безпеки, такий як поліція, судова і тюремна системи для захисту особистості від агресорів. Лібертаріанці вважають, що немає нічого морально вищого в державі, яке дало б йому, але не приватним особам, право застосовувати фізичну силу для стримування агресорів. Якби конкуренція в забезпеченні безпеки була дозволена, ціни були б нижчими, а послуги були б краще. За словами Молінарі: «При вільному режимі природна організація індустрії безпеки не буде відрізнятися від інших галузей». Прихильники анархо-капіталізму вважають, що приватні системи правосуддя й оборони вже існують, природно формуючись там, де ринку дозволено компенсувати фіаско держави: приватний арбітраж, охоронці, групи спостереження за сусідами й так далі.
Захист тих, хто не може заплатити за нього, міг би фінансуватися зі спільної самодопомоги груп осіб або благодійними організаціями, які використовують на добровільні пожертвування, а не державними установами, що покладаються на примусове оподаткування.
Лібертаріанці вважають, що аброгація, яка дозволяє агресорам фінансувати відшкодування збитків, знижує витрати на страхування і може діяти бізнес, перетворюючи жертв з платних клієнтів в прямих бенефіціарів. Концепція перекладу і відшкодування реституції (RTR) була досліджена теоретиком freenation Джоном Фредеріком Косанке. Агентства будуть наймати бондингові фірми, приватних слідчих, приватні організації з вирішення суперечок та приватні агентства зі стримування агресорів за потреби. Замість того, щоб платити за реституцію, жертви продавали б права на реституцію агентствам. Все це можна порівняти з контрактним характером системи Goðorð, використовуваної в Ісландській Вільній державі вождями, що конкурують між собою.
Едвард Стрінгхем стверджує, що приватний розгляд суперечок може дозволити ринку засвоїти зовнішні фактори й надавати послуги, які бажають клієнти.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDFSb1pWOUVaV0YwYUY5dlpsOUhaVzVsY21Gc1gxZGhjbkpsYmw5aGRGOTBhR1ZmUW1GMGRHeGxYMjltWDBKMWJtdGxjaVV5TjNOZlNHbHNiQzVxY0djdk1qZzJjSGd0VkdobFgwUmxZWFJvWDI5bVgwZGxibVZ5WVd4ZlYyRnljbVZ1WDJGMFgzUm9aVjlDWVhSMGJHVmZiMlpmUW5WdWEyVnlKVEkzYzE5SWFXeHNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Як класичний лібералізм і на відміну від [en], анархо-капіталізм допускає застосування сили до тих пір, поки вона використовується для захисту людей або майна. Допустимою мірою цього застосування сили є спірним моментом серед лібертаріанців. Справедлива відплата, що означає відповідну силу, часто є складовою частиною договорів, передбачуваних для анархо-капіталістичного суспільства. Деякі вважають, що в'язниці або [en] були б виправданими заходами для тих, хто порушує недоторканність чужого життя і власності, в той час, як інші вважають, що вигнання або примусової реституції цілком достатньо.
[en] стверджує, що юридичні кодекси можуть накладати штрафні санкції за умисні правопорушення в інтересах запобігання злочинів. Наприклад, злодій, який вдерся в будинок, зламав замок і був спійманий до того, як що-небудь зробити, все одно повинен відшкодувати збиток потерпілому за порушення недоторканності його прав власності. Бенсон вважає, що, попри відсутність об'єктивних вимірювань втрат в таких випадках, «стандартизовані правила, які зазвичай сприймаються членами спільноти як справедливі, цілком ймовірно, будуть встановлюватися за допомогою прецеденту, дозволяючи в судженнях вказувати платежі, які є прийнятними для більшості кримінальних злочинів». Лінда і Морріс Таннехіли наводять аналогічний приклад, зазначаючи, що грабіжник банку, який розкаявся і повернув гроші, все ще повинен виплатити компенсацію за загрозу життю і безпеці співробітників та клієнтів, а також охоронному агентству, яке викликав касир. Грабіжник також втратив би значну частину репутації. Спеціалізовані компанії можуть перераховувати агресорів, щоб будь-хто перед тим, що укласти угоду з людиною, міг спочатку перевірити її досьє. Введення спільних справ з цим грабіжником було б ризиком, а інші фірми не захотіли б укладати з ним контракти.
Одним зі складних застосувань оборонного насильства є акт революційного насильства (включаючи лібертаріанську революцію) проти тиранічних режимів. Багато лібертаріанців захоплюються американською революцією як «законним актом людей, які працюють разом, щоб боротися проти тиранічних обмежень їхніх свобод». Фактично, згідно з Ротбардом, американська революція була єдиною війною за участю Сполучених Штатів, яка могла бути виправдана. Деякі лібертаріанці, такі як Семюель Едвард Конкін Третій, вважають, що насильницька революція є контрпродуктивною, і вважають за краще добровільні форми економічної сецесії, наскільки це можливо.
Гілки анархо-капіталізму
Два основних моральних підходів до анархо-капіталізму розрізняються стосовно того, чи виправдане анархо-капіталістичне суспільство деонтологічною або консеквенціальною етиками, або і тією, і іншою. Природно-правовий анархо-капіталізм (який відстоював Ротбард) вважає, що універсальна система прав може бути утворена з природного права. Деякі інші анархо-капіталісти не покладаються на ідею природних прав, але замість цього представляють економічні обґрунтування для капіталістичного суспільства вільного ринку. Такий останній підхід був запропонований Девідом Д. Фрідманом в «Механіці свободи». На відміну від інших анархо-капіталістів (а особливо Ротбарда) Фрідман ніколи не намагався заперечувати теоретичну переконливість неокласичної літератури про «фіаско ринку», але відкрито застосовував теорію як до ринкових, так і до державних інституцій (див. фіаско держави) для порівняння чистого результату. При цьому він не був схильний критикувати економічну ефективність як нормативний орієнтир.
Косанке вважає таку дискусію недоречною, оскільки за відсутності статутного права принцип ненападу природним чином застосовується, бо окремі особи автоматично залучаються до відповідальності за свої дії за допомогою деліктного і контрактного прав. Спільноти суверенних осіб, природно, виганяють агресорів так само, як етичні методи ведення бізнесу, природно, необхідні конкурентним підприємствам, які підкоряються дисципліні ринку. На його думку, єдине, що необхідно обговорити, це характер договірного механізму, який скасовує держава або перешкоджає його виникненню там, де формуються нові спільноти.
Анархо-капіталізм і інші анархістські школи
Як у своїх колективістських, так і в індивідуалістичних формах анархізм зазвичай вважається радикальною лівою і антикапіталістичною ідеологією, яка підтримує соціалістичні економічні теорії, такі як комунізм, синдикалізм і мютюелізм. Класичні анархісти вважають, що капіталізм несумісний з соціальною та економічною рівностями, і тому не визнають анархо-капіталізм як анархістську школу думки. Зокрема, вони стверджують, що капіталістичні операції не є добровільними та що підтримка класової структури капіталістичного суспільства вимагає примусу, яке несумісне з анархістським суспільством.
Мюррей Ротбард стверджує, що сучасна капіталістична система дійсно не є належним чином анархічною, тому що вона часто вступає в змову з державою. За словами Ротбарда, «те, що зробили Маркс та інші автори, — це об'єднання двох надзвичайно різних і навіть суперечливих концепцій і дій в рамках одного портманто-терміна. Ці дві суперечливі концепції — це те, що я б назвав капіталізмом вільного ринку, з одного боку і державний капіталізм з іншого». «Різниця між ринковим капіталізмом і державним капіталізмом, — пише Ротбард, — якраз і є різниця між, з одного боку, мирним і добровільним обміном, а з іншого — насильницькою експропріацією». Він продовжує: «Державний капіталізм неминуче створює всілякі проблеми, які стають нерозв'язними». Попри заяви Ротбарда, марксисти роблять відмінність між капіталізмом вільного ринку і державним. Термін «державний капіталізм» був вперше використаний марксистським політиком Вільгельмом Лібкнехтом в 1896 році і Фрідріхом Енгельсом, який говорив про капіталізм з державною власністю як про одну з форм капіталізму.
Ротбард стверджує, що анархо-капіталізм є єдиною істинною формою анархізму, яка могла б існувати в реальності, оскільки він стверджує, що будь-яка інша форма передбачає авторитарний примус до політичної ідеології, як-от «перерозподіл приватної власності». Згідно з цим аргументом, вільний ринок — це просто природна ситуація, яка виникає в результаті звільнення людей від примусової влади й тягне за собою створення всіх громадських об'єднань, таких як кооперативи, некомерційні організації, підприємства і так далі.
Більш того, лібертаріанці стверджують, що для застосування лівих анархічних ідеалів потрібен якийсь авторитарний орган для їхнього нав'язування. Ґрунтуючись на їхньому розумінні анархізму, щоб примусово запобігти накопиченню приватного капіталу людьми обов'язково треба буде якась організація перерозподілу, яка матиме повноваження стягувати податок і перерозподіляти отримані ресурси для більшої групи людей. Вони приходять до висновку, що цей орган за своєю природою буде мати політичну владу і буде ні чим іншим, як державою. Різниця між такою домовленістю й анархо-капіталістичною системою полягає в тому, що анархо-капіталісти вважають добровільну природу організації всередині анархо-капіталізму, яка контрастує з централізованою ідеологією і парним виконавчим механізмом, який, на їхню думку, був би необхідним в егалітарно-анархістській системі. З іншого боку, класичні анархісти стверджують, що держава просто необхідна для підтримки недоторканності приватної власності та функціонування капіталізму.
Однак Ротбард також написав опубліковану посмертно статтю під назвою «Чи є лібертаріанці „анархістами“?», в якій він простежив етимологічні коріння анархістської філософії, в кінцевому підсумку вирішив, що «всі нинішні анархісти є ірраціональними колективістами й тому знаходяться на протилежних полюсах з нашою позицією. Що жодна з проголошених анархістських груп не відповідає лібертаріанському положенню, що навіть найкращі з них мають нереалістичні й соціалістичні елементи у своїх доктринах». Крім того, він сказав: «Тому ми повинні зробити висновок, що ми не анархісти й що ті, хто називає нас анархістами, не мають міцної етимологічної основи. З іншого боку, очевидно, що ми не є архістами: ми не віримо в створення ефективної тиранічної центральної влади, яка може тримати все під своїм контролем силовими або несиловими методами. Можливо, тоді ми могли б назвати себе новим ім'ям: неархіст».
Представники деяких анархічних рухів кажуть, що анархо-капіталізм не анархізм, стверджуючи, що традиційно анархізм склався як антикапіталістичні вчення. Вважається, що такі основоположники анархізму як Вільям Ґодвін і П'єр Жозеф Прудон виступали проти власності на засоби виробництва і проти капіталізму. Однак визначення термінів у анархістів XIX в. як правило різняться від автора до автора і ще не мають сталої традиції вживання, іноді змінюючись від роботи до роботи в одного і того ж автора. Зокрема, саме Прудоном висунуте наступне гасло: «Необхідно знищити власність і збережіть володіння!» Під правом володіння Прудон мав на увазі узуфрукт (право на користування чужим майном), право узуфруктуарія виключало право успадкування, грошовий капітал не міг бути предметом узуфрукту. Звідси й особлива природа грошового капіталу.
Інститут успадкування розглядався Прудоном як наслідок інституту власності. Інститут успадкування регулював відносини з передачі майна внаслідок смерті власника за ознаками спорідненості, а також його поділу між членами його сім'ї. Таке майно передається особі на праві узуфруктарія (користувача майна). Мансипація — розвиток інституту власності. З антикапіталістичного пафосу Прудона не заперечується приватна власність, автор пояснює досить вагомі відмінності між «власністю» і «володінням». Крім того, позиція Прудона щодо власності зазнавала значних змін. Прудон — противник капіталізму, але не менш пристрасно виступав і проти комунізму. Його сучасні послідовники визначають себе як «антикапіталістів вільного ринку» (англ. Free market anti-capitalist). Різкі виступи проти комунізму відомі й з боку інших відомих анархістів — наприклад, Макса Штірнера, Бенджаміна Такера, Михайла Бакуніна, [en] і [en]. Таким чином, уявлення про антикапіталістичну спрямованість анархізму, в сенсі заперечення реально наявного капіталізму, не завжди носять прокомуністичний і антиринковий характер.
Ще однією розповсюдженою причиною відмови для анархо-капіталізму в належності до анархічних рухів є входження анархо-капіталістів до складу парламентаристских партій (наприклад, Лібертаріанська партія США). Однак анархо-капіталісти можуть поділяти й антипарламентаристські ідеї традиційного (волюнтаристи, агористи). Такі відомі антикапіталістичні анархісти XIX століття, як П'єр-Жозеф Прудон або [en] також висували кандидатури й обиралися в органи місцевого самоврядування, так само як і теоретик платформістського напряму комуністичного анархізму в середині 20-го століття. Таким чином, парламентаристська діяльність не є специфічною для представників анархо-капіталізму.
Історія
Класичний лібералізм
Класичний лібералізм має першорядний вплив на анархо-капіталістичну теорію. З того часу, як Джон Лок вперше виклав ліберальну філософію, у класичних лібералів були дві основні теми: людська свобода й обмеження державної влади. Свобода людини виражалася в природних праваї, в той час, як обмеження держави ґрунтувалося (для Лока) на [en].
У XIX столітті класичні ліберали стали основними ворогами етатизму. Одним з примітних авторів був Фредерік Бастіа ([en]), який писав: «Держава — це велика фікція, за допомогою якої кожен прагне жити коштом всіх інших». Генрі Девід Торо писав: «Я від щирого серця приймаю девіз: „Кращий уряд той, який править якнайменше, — і хотів би, щоб цей девіз здійснювався швидше і більш систематично. Здійснений, він зводиться врешті-решт — і за це я теж стою — до девізу: Кращий уряд той, який не править зовсім, а коли люди будуть до цього готові, то саме такі уряди в них і будуть“».
Перші ліберали вважали, що держава повинна обмежуватися роллю захисту свободи та власності, і виступали проти всього, крім базових економічних правил. «Нормативним ядром» класичного лібералізму є ідея про те, що в умовах невтручання виникає спонтанний порядок співпраці в обміні товарами й послугами, який задовольняє потреби людей. Деякі індивідуалісти вирішили, що ліберальна держава сама насильно забирає власність через оподаткування, щоб фінансувати свої послуги із захисту, і тому здавалося б логічно непослідовним протистояти розкраданню, водночас підтримуючи захисника, який фінансується податком. Таким чином, вони захищали те, що можна розглядати як радикальний класичний лібералізм, що підтримує тільки добровільно фінансовану оборону конкурентних приватних постачальників. Одним з перших лібералів, який обговорював можливість приватизації захисту індивідуальної свободи й власності, був француз [en] в XVIII столітті. У 1840-х роках [en] і Густав де Молінарі виступали за те ж саме.
У своєму есе «Виробництво безпеки» Молінарі стверджував: «Жоден уряд не повинен мати права заважати іншому уряду вступати з ним в конкуренцію або вимагати, щоб споживачі безпеки приходили виключно до нього за цим товаром». Молінарі й цей новий тип антиетатистських лібералів ґрунтували свої аргументи на ліберальних ідеалах і класичній економіці. Історик і лібертаріанець Ральф Райко стверджує, що те, що «придумали» ці ліберальні філософи, було формою індивідуалістичного анархізму або, як його сьогодні називають, анархо-капіталізму чи ринкового анархізму. На відміну від лібералізму Лока, який вважав, що держава розвивається з товариства, антиетатистські ліберали бачили фундаментальний конфлікт між добровільною взаємодією людей (тобто суспільством) та інститутами агресії (тобто державою). Ідея «суспільство проти держави» була виражена різними способами: природне суспільство проти штучного суспільства, свобода проти влади, суспільство контракту проти суспільства влади й індустріальне суспільство проти войовничого суспільства, і це лише деякі з них. Антиетатистська ліберальна традиція в Європі й США продовжилася після Молінарі в ранніх роботах Герберта Спенсера, а також у таких мислителів, як [en] і [en].
На початку XX століття мантію антиетатистського лібералізму перейняли «старі праві». Це були антимілітаристи, антиімперіалісти і (пізніше) противники Нового курсу. Деякими з найбільш помітних членів «старих правих» були [en], Роуз Вайлдер Лейн, Ізабель Патерсон, Френк Ходоров, Гарет Гарретт і Генрі Менкен. У 1950-х роках з'явився новий «об'єднаний консерватизм», також званий «консерватизмом Холодної війни „, який використовували праві у Сполучених Штатах, що підкреслював антикомунізм. Це спонукало лібертаріанський рух старих правих відокремитися від правих і шукати альянси з (тепер лівим) антивоєнним рухом, і почати створювати лібертаріанські організації, наприклад Лібертаріанську партію.
Індивідуалістичний анархізм XIX століття в США
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4TDB4NWMyRnVaR1Z5VTNCdmIyNWxjaTVxY0djdk1qUXdjSGd0VEhsellXNWtaWEpUY0c5dmJtVnlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
На Ротбарда вплинули роботи американських індивідуалістичних анархістів XIX століття(на яких також вплинув класичний лібералізм). Взимку 1949 року, під впливом кількох анархістів-індивідуалістів XIX століття, Ротбард вирішив відмовитися від мінімального державного втручання і прийняти індивідуалістичний анархізм. У 1965 році він сказав: «Лізандер Спунер і Бенджамін Р. Такер були неперевершеними політичними філософами, і сьогодні немає нічого більш необхідного, ніж відродження і розвиток значною мірою забутої спадщини, яку вони залишили політичній філософії». Він вважав, що вони помилково розуміли економіку, оскільки індивідуалісти XIX століття під впливом класичних економістів керувалися трудовою теорією вартості, а Ротбард належав до австрійської школи, яка не згідна з трудовою теорією вартості. Він прагнув поєднати захист американських індивідуалістів XIX століття вільного ринку і приватний захист з принципами австрійської економіки: «В тілі думки, відомої як „австрійська економіка“, є наукове пояснення роботи вільного ринку і наслідків втручання уряду на цей ринок, які індивідуалістичні анархісти можуть легко включити у свій політичний і соціальний світогляди». Він вважав, що економічні наслідки політичної системи, яку вони захищають, не приведуть до економіки, в якій людям будуть платити пропорційно до праці, і при цьому прибуток та відсотки не зникнуть, як очікували анархо-індивідуалісти. Такер вважав, що нерегульований банківський і фінансовий випуск викличе збільшення грошової маси, тому процентні ставки впадуть до нуля або наблизяться до нього.
Ротбард не погодився з цим в «Доктрині Спунера-Такера: погляд економіста». Він каже, що, по-перше, Такер помилявся, вважаючи, що це призведе до збільшення грошової маси, тому що грошова маса на вільному ринку буде саморегульованою. Якби це було не так, то виникла б інфляція, тому не завжди бажано збільшувати грошову масу. По-друге, він говорить, що Такер помилково вважає, що інтерес зникне незалежно від того, що люди в цілому не захочуть давати свої гроші іншим без компенсації, тому немає причин, за якими це могло б змінитися тільки тому, що банківська справа була нерегульованою. Такер дотримувався трудової теорії вартості, і в результаті він думав, що на вільному ринку людям будуть платити пропорційно тому, скільки праці вони доклали й що, якщо вони не будуть зайняті, траплятимуться випадки експлуатації або «лихварства». Як він пояснює в Державному соціалізмі та анархізмі, його теорія полягала в тому, що нерегульована банківська діяльність призведе до того, що буде доступно більше грошей, і що це дозволить створити нові підприємства, що, своєю чергою, підвищить попит на робочу силу. Це привело його до думки, що трудова теорія вартості буде виправдана, і рівні трудові ресурси отримають рівну оплату. Бувши економістом АЕШ, Ротбард не погоджувався з теорією праці й вважав, що ціни на товари та послуги пропорційні граничній корисності, а не кількості робочої сили на вільному ринку. Він не думав, що в людях, які отримують дохід, є щось експлуататорське в залежності від того, скільки покупці їхніх послуг цінують свою працю або що виробляє цю працю.
Особливе значення для анархо-капіталістів, Такера і Спунера, мають ідеї «суверенітету особистості», ринкова економіка й опозиція колективізму. Визначальним моментом, з яким вони згодні, є той, що захист свободи та власності повинні забезпечуватися на вільному ринку, а не державою. Такер вважав, що "Захист — це теж послуга, яка нічим не відрізняється від інших послуг, а надання послуг захисту в рівній мірі корисна і потрібна професія, і, отже, їх кругообіг можна повною мірою розглядати в контексті ринкового закону попиту і пропозиції. У цьому сенсі в рамках вільного ринку товар «захисту» буде продаватися за собівартістю виробництва, тому конкурентна перевага і переваги клієнтів дістануться тим, хто забезпечує кращу якість наданої продукції за найнижчою ціною. Тобто, ми можемо стверджувати, що виробництво і продаж цього товару (послуги) монополізовані державою, яка встановлює непомірні ціни.
Модель вільного суспільства
З точки зору анархо-капіталізму у вільному суспільстві правоохоронні, судові та інші послуги забезпечення безпеки повинні надаватися на вільному ринку, в рамках конкуренції між постачальниками цих послуг і вибиратися та фінансуватися споживачами в добровільному порядку, а не централізовано за допомогою «конфіскаційного» оподаткування. Гроші, поряд з усіма іншими товарами й послугами, повинні надаватися в приватному порядку і на конкурентній основі на відкритому ринку. Отже, особиста та економічна діяльність в умовах анархо-капіталізму повинна регулюватися безпосередньо жертвами і їхніми безпосередньо обраними агентами через ринкові організації з врегулювання суперечок в рамках контракту, а не за законом через централізовано визначане покарання при політичній монополії, яка провокує корупцію через колективізацію власності й спотворення ринкових умов.
Регулювання бізнесу, таке як корпоративні стандарти, зв'язки з громадськістю, маркування продукції, правила захисту прав споживачів, етика і трудові відносини, повинні регулюватися добровільно через використання конкурентних торгових асоціацій, професійних товариств і органів зі стандартизації; теоретично це забезпечило б ринковий доступ до рішень підприємств і дозволило б ринку ефективно взаємодіяти з підприємствами за допомогою споживчих спілок замість централізованих нормативних мандатів для компаній, які нав'язуються державою, які, як стверджують лібертаріанці, неефективні через регулятивне захоплення.
Історичні прецеденти
Деякі лібертаріанці вважають, що можна навести декілька історичних товариств, близьких до анархо-капіталізму.
Вільні міста середньовічної Європи
Економіст і лібертаріанець [en] вважає, що ми можемо розглядати вільні міста середньовічної Європи як приклад бездержавних або практично бездержавних товариств:
"Приклад політичного устрою вільних міст середньовічної Європи надихнув анархістів усіх напрямів. Бувши першими вільними ланками в ланцюзі феодалізму, ці міста стали центрами економічного розвитку, торгівлі, мистецтва і культури в Європі. Вони були притулками для селян-кріпаків, які таким чином могли за законом знайти свободу, якщо їх не спіймали протягом року та одного дня. Ці суспільства також були прикладом того, як люди можуть самостійно створювати й об'єднуватися в асоціації правозахисного, страхового та громадського спрямування. Звичайно ж, ліві анархісти та анархо-капіталісти по-різному дивляться на приклад вільних міст: ліві підкреслюють комуністичні й егалітарні аспекти в устрої вільних міст, тоді як праві вказують на практично нерегульований вільний ринок і стихійний порядок.
Середньовічна Ісландія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDB4aGQxOXpjR1ZoYTJWeUxtcHdaeTh5TXpKd2VDMU1ZWGRmYzNCbFlXdGxjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Лібертаріанський ідеолог Д. Фрідман вважав, що «Середньовічні ісландські інститути відрізняються в певному сенсі своєрідними та цікавими особливостями. Вони цілком могли бути результатом фантазії божевільного економіста, який вирішив перевірити, чи можуть ринкові системи витіснити державу в її основоположних функціях». Не називаючи ісландське суспільство в повному сенсі анархо-капіталістичним, Фрідман вважає, що правова система Ісландської Вільної держави дуже близька до анархо-капіталістичної, оскільки, не дивлячись на те, що в той час існувала єдина законодавча система, сама правозастосовна практика носила виключно приватний і в певному сенсі капіталістичний характер. Таким чином, це може служити прикладом того, як анархо-капіталістичне суспільство може функціонувати. «Навіть в тих випадках, коли в рамках ісландської правової системи розглядалося публічне „правопорушення“, розгляд відбувався шляхом надання певному індивіду (в деяких ситуаціях він обирався за жеребом серед причетних до судочинства людей) прав вести справу і стягувати штрафи, таким чином перетворюючи процес в де-факто приватний третейський розгляд». Коментуючи ісландський політичний устрій, лібертаріанець Родерік Лонг зазначає:
"Керування правовою системою (тією мірою, в якій воно існувало) знаходилося у сфері компетенції парламенту, що складається з приблизно 40 офіцерів, яких історики часто некоректно називають «вождями». У цього парламенту не було бюджету або співробітників: він збирався тільки на 2 тижні в рік. Крім цього обов'язку, на вождів також була покладена відповідальність за призначення суддів і збереження миру в їхній місцевості. Де-факто, за виконання цих обов'язків вожді отримували винагороду від їхніх жителів. Виконували судові рішення здебільшого ті, хто переміг в суді (звідси й репутація Ісландії як країни нескінченної приватної ворожнечі), але потерпілі, які були недостатньо сильні для виплати компенсації своїми силами, могли продати свої судові постанови про компенсацію комусь могутнішому, наприклад вождю. Таким чином, навіть бідні, слабкі й самотні люди не ставали безвідповідальними жертвами. Тобто, основою політичної влади вождя була його репутація. Посада вождя була приватною власністю і могла бути куплена або продана, отже, вождями зазвичай ставали економічно-успішні люди. Але одного цього було недостатньо. Як зазначає історик і економіст Біргір Солвасон у своєму надзвичайно професійному дослідженні того періоду, «сама по собі покупка титулу вождя не була гарантією влади». Сам титул був практично марним, якщо вождь не міг «переконати вільних землеробів йти за ним». Влада вождів була залучена не на певні території, а на людей, які погоджувалися визнати їхній авторитет. Таким чином, вождь повинен був конкурувати за клієнтів з іншими вождями з тієї ж географічної області.
Система вільного контракту між фермерами й вождями опинилася під загрозою під час експансії норвезьких королів, що почалася приблизно з 1000 р. н. е., в рамках чого ісландці були змушені прийняти християнство як національну релігію, що спричинило встановлення обов'язкового церковного податку в 1096-му році. Податок виплачувався місцевому вождю, який володів церковним двором. Лонг вважає, що це давало несправедливу перевагу деяким вождям, яким тепер було необов'язково спиратися на добровільну підтримку своїх клієнтів для забезпечення своїх доходів. Поступово це привело до концентрації влади в руках декількох успішних вождів, що дозволило їм покласти край конкуренції й встановити монополію. Попри те, що Вільна держава була політично стабільною протягом 3-х століть (тобто, довше, ніж будь-яка демократія) її декаданс, на думку Лонга, був викликаний не «надлишком приватизації, а навпаки — її недоліком». Він зазначає:
«Вільна Держава зазнала краху не через надлишок приватизації, а скоріше через її нестачу. Церковна десятина (а особливо та її частина, яка виділялася на утримання церковних дворів) була монопольним і неконкурентним елементом системи. Своєю чергою введення цієї десятини було викликано іншим позаринковим неконкурентним елементом: встановленням офіційної державної церкви, яку юридично були зобов'язані підтримувати абсолютно всі. Крім того, покупка титулів вождями мало б що дала в контексті вільного доступу до цієї професії. Але замість цього кількість постів вождів регулювалося законом, і створення нових титулів було можливим виключно за згодою парламенту, тобто — зі схвалення вже наявних вождів, які, зрозуміло, не прагнули заохочувати конкурентів і конкуренцію як таку. Таким чином, до колапсу Вільної Держави привели саме ті аспекти суспільного життя, які були меншою мірою приватизовані і більшою мірою пов'язані з чимось державним, тоді як саме „анархо-капіталістичні“ аспекти ісландського суспільства затримали та відстрочили цей декаданс на 3 століття».
Американський Старий Захід
Згідно з дослідженням і П. Д. Гілла, Старий Захід в США в проміжку між 1830 і 1900 був схожий на анархо-капіталістичне суспільство в тому, що «приватні агентства створювали основу функціонування впорядкованого суспільства, в рамках якого права власності були захищені, а конфлікти врегульовані». Вони вважають, що поширеною міфом про Старий Захід є те, що він був хаотичним і не вказує на існування сильних інститутів приватної власності. Оскільки поселенці не претендували на західні землі відповідно до федеральних законів, щоб заповнити цю порожнечу виникали різного роду нелегальні організації. Бенсон пояснює:
«Земельні клуби й асоціації з приватизації засновували свої власні контрактні системи, в рамках яких викладалися закони, що регулюють визначення і захист прав власності на землю. Вони встановлювали порядок реєстрації претензій на землю, а також порядок захисту цих претензій від сторонніх, дозволяли та врегульовували внутрішні суперечки й позови. Ці домовленості про взаємний захист діяли тільки в тому випадку, якщо член цієї асоціації вступив в неї, підтримуючи її юрисдикцію, чесно дотримувався її правил і законів, підкорявся рішенням її суду. Ті, хто відмовлялися, піддавалися громадському вигнанню. Це передбачало те, що члени клубу й асоціації не надавали тому, хто провинився, ніякої підтримки в тому випадку, якщо у нього виникали будь-які конфлікти. Тобто, при захисті від агресії він міг розраховувати тільки на свої сили».
Андерсон пише: «Визначаючи анархо-капіталізм як суспільство з мінімальною державою, з системою прав власності, що з'явилася і розвивається „знизу-вгору“, західний американський фронтир однозначно був близький до анархо-капіталізму. Люди на фронтирі розробили інститути, які відповідали нестачі ресурсів, з якої вони були змушені зіткнутися».
Кельтська Ірландія
У своїй роботі «До Нової Свободи» Мюррей Ротбард назвав давню [en] прикладом суспільства, дуже близького до анархо-капіталізму. Посилаючись на роботу професора Джозефа Педена, він говорить, що основною політичною одиницею стародавньої Ірландії був туат, який зазвичай зображується як «група людей, добровільно об'єднана для досягнення суспільно значущих цілей» і територіально обмежений «сукупністю земель його членів». Цивільні конфлікти знаходилися в компетенції приватних арбітрів і ад'юдиктаторів, яких називали «бреонами», а компенсація, яка належала потерпілім, була застрахована за допомогою добровільних поручницьких відносин. Говорячи про «королів» туатів, Ротбард стверджує:
«Туати обирали короля з членів королівської сім'ї (the derbfine), яка виконувала роль жерців-охоронців спадщини. Однак політичні повноваження короля були дуже жорстко обмежені: він очолював війська туатів під час війни та керував їхніми асамблеями. Але вести війну і переговори про мир він міг тільки як представник цих самих асамблей, а не як суб'єкт політичних відносин. Король не був сувереном, не мав прав судити членів туатів. Він не міг займатися законотворчою діяльністю, а коли сам був стороною судового розгляду, то повинен був передати свою справу незалежному судовому арбітру».
Критика
Багато анархістів, як-от [en], стверджують, що анархо-капіталізм практично не позбувається держави. Він вважає, що анархо-капіталісти «просто замінили державу приватними охоронними фірмами, і навряд чи їх можна назвати анархістами в класичному значенні цього терміну». Як зазначає анархіст Пітер Сабатіні:
В межах лібертаріанства Ротбард представляє точку зору меншості, яка фактично виступає за повну ліквідацію держави. Однак ідентифікація Ротбарда як анархіста відразу стає невірною, коли виявляється, що він хоче скасувати лише публічну державу. Замість нього він передбачає незліченні приватні держави, кожна з яких містить свої власні поліцейські сили, армію і закон або купує ці послуги у капіталістичних торговців (…) Ротбард не бачить нічого поганого в накопиченні багатства, тому люди з великим капіталом неминуче матимуть у своєму розпорядженні силу примусу, точно так само, як вони це роблять зараз.
Так само Боб Блек стверджує, що анархо-капіталізм хоче «скасувати державу для свого власного задоволення, називаючи її чимось іншим». Він заявляє, що вони не засуджують те, що робить держава, вони просто «заперечують проти того, хто це робить».
Деякі критики стверджують, що анархо-капіталізм перетворює справедливість в товар; приватні оборонні та судові фірми будуть працювати на тих, хто платить більше за свої послуги. [en] стверджує, що оборонні відомства можуть створювати картелі й гнобити людей, не побоюючись конкуренції. Філософ [en] стверджував, що, оскільки анархо-капіталізм просуває ідею приватних армій, він фактично підтримує «обмежену державу». Він стверджує, що «можливо тільки уявити собі анархізм, який є вільним, комуністичним і не пропонує економічної необхідності для придушення протидії».
У книзі «Анархія, держава та утопія» Нозік стверджує, що анархо-капіталістичне суспільство неминуче перетвориться в мінімальну державу через можливе виникнення монопольної приватної оборони й судового органу, який більше не матиме конкуренції. Він стверджує, що анархо-капіталізм призводить до нестабільної системи, яка не буде існувати в реальному світі. Пол Берч стверджує, що правові суперечки, що підпорядковуюються кільком юрисдикціями й різним правовим системам, будуть занадто складними й дорогими, тому найбільший приватний охоронний бізнес на території перетвориться в природну монополію. [en] заявляє, що анархо-капіталісти, «уявляючи собі стабільну систему конкурентних приватних асоціацій, ігнорують як неминучість територіальних монополістів в управлінні, так і важливість інститутів для обмеження зловживань цих монополістів».
Анархо-капіталісти заперечують, що цей аргумент має циркулярний характер, оскільки вони вважають, що монополії є штучними конструкціями, які можуть підтримуватися тільки політичним імунітетом до природних ринкових процесів або постійним наданням продуктів та послуг вищої якості. Якщо конкурентам не перешкоджають увійти на ринок, вони вважають, що стимул прибутку, який підживлюється «постійним попитом на поліпшення», пропорційно втягує їх у нього. Крім того, вони вважають, що середньовічні системи в Ірландії та Ісландії демонструють, що трактування права на справедливість як власності означає, що вона продається (не купується) жертвами. Деякі лібертаріанці пропонують систему відновного правосуддя, в якій право на відшкодування збитку, створеним порушенням майна жертв, може бути принцип гомстеду від мисливців за головами, які притягають злочинців до відповідальності, створюючи тим самим стимул для людей, щоб працювати, захищаючи права потерпілих, які в іншому випадку не змогли б оплатити сервіс.
Права і свободи
Багато анархо-капіталістів вважають, що легітимними є тільки [en] (але не позитивні!) права. Деякі критики (включаючи Ноама Чомскі) вважають, що між позитивними й негативними правами немає ніякої різниці:
«Анархо-капіталізм, на мою думку, є доктринальною системою, яка при реалізації призведе до форм тиранії й гноблення такої сили, що людство навряд чи стикалося з чимось настільки жахливим в минулому. Я вважаю, що його антилюдяні ідеї ніколи не будуть реалізовані, бо ця ідеологія вмить зруйнує будь-яке суспільство, яке допустило таку фатальну помилку. Ідея „добровільного договору“ між сувереном і його голодним слугою виглядає як хворий жарт, яка, можливо, заслуговує хіба що обговорення в рамках академічного семінару, присвяченого вивченню наслідків (на мій погляд, абсолютно абсурдних) ідей анархо-капіталізму, але семінар цей — мабуть, і є те єдине місце, де подібні ідеї можна розглядати серйоно» — Ноам Чомскі, «Про анархізм»
[en] також стверджує, що анархо-капіталістичне визначення свободи абсолютно негативне і в його рамках неможливо гарантувати позитивну свободу індивідуальної автономії та незалежності.
Економіка і власність
Більшість анархістів вважає, що деякі капіталістичні угоди не мають добровільного характеру і що підтримка класової структури капіталістичного суспільства має на увазі примус, що порушує базові анархічні принципи. Девід Гребер аргументував свій скептицизм щодо анархо-капіталізму таким чином:
«Чесно кажучи, я досить скептично ставлюся до ідей анархо-капіталізму. Якщо анкапи представляють світ, розділений на тих роботодавців, що володіють власністю, та позбавлених її найманих робітників, але без механізмів інституційного примусу (…), то я просто не можу зрозуміти, як саме він буде функціонувати. Ви постійно можете спостерігати, як анкапи говорять щось на кшталт: „Якщо я хочу найняти кого-небудь для роботи в моєму городі, як ви збираєтеся зупинити мене без примусу?“ Зверніть увагу, що ви ніколи не почуєте щось на кшталт: „якщо я збираюся сам найнятися і попрацювати в чиєму-небудь чужому городі, як ви мене зупините?“ Історично ніхто і ніколи не виконував подібного роду роботу за своїм власним бажанням, якщо була хоч якась альтернатива.»
Деякі критики стверджують, що анархо-капіталістична концепція добровільного вибору не враховує примус, обумовлений як людським, так і нелюдським факторами, наприклад потреби в харчуванні і житлі, так само як і штучний дефіцит цих ресурсів, викликаний діями їхніх власників (в тому числі і в особливості людей (або класу), які є власниками титулів власності на засоби виробництва). Наприклад, якщо людині потрібна робота для того, щоб прогодувати і забезпечити себе житлом, відносини між працівником і роботодавцем можуть розцінюватися як недобровільні. Критика іншого роду полягає і в тому, що працівник може діяти недобровільно, бо економічна система, в рамках якої він живе і працює, може змушувати одних індивідів працювати на інших в контексті сформованих відносин примусу, обумовлених титулами приватної власності.
Деякі філософські концепції розглядають будь-які права або титули власності на землю як аморальні й нелегальні.
Деякі критики анархо-капіталізму (наприклад, геолібертаріанці), що підтримують повну приватизацію капіталу, вважають, що земля і природні матеріали залишаються іншим фактором виробництва і не можуть бути справедливо конвертовані в приватну власність, оскільки не є продуктом людської праці. Деякі соціалісти (в тому числі й інші ринкові анархісти кшталт мютюелістів) виступають категорично проти заочних прав власності. У анархо-капіталізму є досить суворі критерії належання власності: кожен зберігає свою власність, доки не продає або не дарує її. Анархісти, які критикують цю точку зору, зазвичай дотримуються набагато менш жорстких критеріїв втрати прав власності. Наприклад, людина може втратити право власності на предмет, коли він перестає його використовувати, а на землю — коли перестає її займати. Більш того, ідея первісного присвоєння абсолютно протилежна соціалізму і традиційним анархічним школам, так само як і будь-якій моральної або економічної філософії, що наділяє людей рівними правами на землю і природні ресурси.
Анархо-капіталісти заперечують, що власність не тільки природна, але й неминуча. При цьому вони посилаються на Радянський Союз як на неминучий результат її заборони та колективізації, що, на їхню думку, ліквідує стимули вільного ринку і відповідальність власника, породжуючи чорні ринки. Потім Косанке знищує так звану «егалітарну догму» фактами та логікою, демонструючи, що всі витрати на життя визначаються цілком природно і, залежні від величезної кількості чинників, не можуть бути врегульовані політичними засобами без негативних наслідків.
Література
Документальна література
Нижче наведено частковий список помітних наукових робіт, присвячених анархо-капіталізму.
- Мюррей Ротбард, засновник анархо-капіталізму:
- До нової свободи, Лібертаріанський маніфест, послідовний виклад лібертаріанської теорії й роботи анархо-капіталістичного суспільства
- , моральне виправдання вільного суспільства
- Влада і ринок: Держава й економіка, класифікація державних економічних втручань
- Людина, економіка та держава, австрійська мікро- і макроекономіка
- Девід Д. Фрідман, Механіка Свободи, класична послідовний захист анархо-капіталізму, пояснення того, як в анархо-капіталістичному суспільстві працюватимуть суди та хто буде будувати дороги.
- [en], «[en]», тривалий захист філософського і політичного анархізму (з останньою версією анархо-капіталістичної різноманітності), заснована на поєднанні природних прав аргументів
- Ганс-Герман Гоппе, Анархо-капіталізм: анотована бібліографія [ 11 січня 2014 у Wayback Machine.]
- Теорія соціалізму і капіталізму [ 31 серпня 2013 у Wayback Machine.]
- Економіка і етика приватної власності, дослідження з політичної економії й філософії
- [en], економіка і політика монархії, демократії та природного порядку
- [en], Підприємство права: правосуддя без держави
- Служити й захищати: приватизація і спільнота у сфері кримінального правосуддя
- [en] і [en] Суверенна Людина
- [en], Право і неправда примусу з боку держави
- [en], [en], теза Франца Оппенгеймера, застосована до ранньої історії Сполучених Штатів
- Герберт Спенсер, Соціальна статика, містить есе «Право ігнорувати державу», хоча Спенсер не є анархо-капіталістом, але багато його ідей, включаючи закон рівної свободи, передували появі сучасного анархо-капіталізму
- [en], «Підприємництво юстиції на вільному ринку [ 6 вересня 2014 у Wayback Machine.]», розглядає підприємницьку роль органів юстиції
- [en], «Анархія і закон: політична економія вибору [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.]», книга на 700 сторінок, що представляє основні аргументи історичних досліджень про анархо-капіталізм
Художня література
Анархо-капіталізм був досліджений в деяких літературних творах, особливо в науковій фантастиці. Раннім прикладом є Роберт Гайнлайн з його романом 1966 року «Місяць — суворий господар», в якому він досліджує те, що він називає «раціональний анархізм».
Автори кіберпанку і посткіберпанку були особливо зачаровані ідеєю розпаду національних держав. У кількох історіях Вернора Вінжа, включаючи «Покинуті в реальному часі» і [en], зображені анархо-капіталістичні суспільства, іноді в сприятливому світлі, а іноді немає. Ніл Таун Стівенсон з його «Лавина» та «Алмазне століття», твори [en] [en] і [en] [en] використовують ідеї анархо-капіталізму. Зображення анархії в кіберпанку варіюється від похмурого до оптимістичного настрою. При цьому використання таких ідей нічого не говорить про політичні погляди автора. Зокрема, Ніл Стівенсон утримується від радикальних політичних заяв, коли його навмисно провокують.
У новелі Метта Стоуна «В степах Центральної Азії», американський студент Ґред запрошений на роботу в газеті в Монголії та виявляє, що монгольське суспільство є практично бездержавним, перебуваючи на пів анархо-капіталістичному шляху. Спочатку новела була написана для реклами економічного трактату Фюрле «Чиста логіка вибору» 1986 року.
«Sharper Security: A Sovereign Security Company Novel», що входить в серію Томаса С'юелла, «налаштований на пару десятиліть в найближчому майбутньому з точки зору свободи суспільства, заснованого на індивідуальному виборі та економіці вільного ринку» і містить суспільство, де люди наймають охоронну компанію, щоб захистити й застрахувати їх від злочинів. Охоронні компанії є суверенними, але клієнти можуть вільно обирати між ними. Вони виглядають як поєднання страхових і воєнізованих сил поліції. Багато є анархо-капіталістичних тем є у творі, в тому числі дослідження недотримання суверенного імунітету, приватних дорожніх систем, laissez-faire ринку і конкурентних валют.
У вебкоміксі «Втеча з Терри» Сенді Сендфорта, Скотта Бізера і Лі Оукса досліджується бездержавний капіталізм, заснованого на Церері, і його взаємодію з агресивним етатистським суспільством Терра.
Посилання
- Adams, Ian. 2002. Political Ideology Today. p. 135. Manchester University Press; Ostergaard, Geoffrey. 2003. Anarchism. In W. Outwaite (Ed.), The Blackwell Dictionary of Modern Social Thought. p. 14. Blackwell Publishing
- Roberta Modugno Crocetta, Murray Rothbard's anarcho-capitalism in the contemporary debate. A critical defense [ 27 лютого 2013 у Wayback Machine.], .
- Michael Oliver, «Exclusive Interview With Murray Rothbard» [ 2007-08-07 у Wayback Machine.], originally published in The New Banner: A Fortnightly Libertarian Journal, February 25, 1972. For an earlier published use of «anarcho-capitalism» by Rothbard, see his «Know Your Rights» [ 11 серпня 2011 у Wayback Machine.] WIN: Peace and Freedom through Nonviolent Action, Volume 7, No. 4, March 1, 1971, 6-10.
- . fare.tunes.org. Архів оригіналу за 2 серпня 2019. Процитовано 17 серпня 2019.
- kanopiadmin (30 липня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 11 грудня 2019. Процитовано 17 серпня 2019.
- Аврич, Пол . Голоса анархистов: устная история анархизма в Америке, сокращённое издание в мягкой обложке (1996), с. 282
- Ротбард, Мюррей Н., Будущее мира и капитализма [ 16 жовтня 2008 у Wayback Machine.] ; Мюррей Ротбард, слева и справа: перспективы свободы
- Адамс, Ян Политическая идеология сегодня. Издательство Manchester University Press 2001. с. 33
- Мюррей Ротбард . «Концепции роли интеллектуалов в социальных изменениях по отношению к laissez faire» (PDF) . Архивировано из оригинального (PDF) 16 декабря 2008 года . Источник +28 декабря 2008 .
- Вейк, Дэвид. Анархистское правосудие . с. 223-24
- Сабатини, Питер. Либертарианство: фиктивная анархия
- . Анархизм
- «Обзор Косанке вместо политики — Дон Стейси» [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.] . Либертарианские документы VOL. 3, ст. NO. 3 (2011).
- . www.nolanchart.com. Архів оригіналу за 18 серпня 2019. Процитовано 18 серпня 2019.
- Мюррей Ротбард . Власть и Рынок: Оборонные услуги на Свободном Рынке [ 11 листопада 2014 у Wayback Machine.] . п. 1051.
Между прочим, тем более любопытно, что в то время как сторонники справедливости должны по логике своей позиции быть ревностными сторонниками единого мирового правительства, чтобы никто не жил в состоянии «анархии» в отношении никому другому они почти никогда не являются.
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (PDF) (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 7 березня 2012. Процитовано 18 серпня 2019.
- Фридман, Дэвид Д. Машины свободы. Глава 42
- Лисон, Питер. «Анархия свободна; или, почему самоуправление работает лучше, чем вы думаете». Институт Катона , 6 августа 2007 года. Cato-Unbound.org
- Ханс-Германн Хоппе «Аргументация этики» [ 13 вересня 2019 у Wayback Machine.] . Получено 6 февраля 2007 г.
- Фридман, Дэвид Д. (1982) «Глава 41: Проблемы» Механизм свободы. [ 11 листопада 2020 у Wayback Machine.] Получено 27 апреля 2015 г.
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 6 серпня 2019. Процитовано 18 серпня 2019.
- libertarianism. (2007). In Encyclopædia Britannica. Retrieved 30 July 2007, from Encyclopædia Britannica Online
- «Murray N. Rothbard (1926—1995), American economist, historian, and individualist anarchist.» . Anarchist Voices: An Oral History of Anarchism in America, Abridged Paperback Edition (1996), p. 282 «Although there are many honorable exceptions who still embrace the „socialist“ label, most people who call themselves individualist anarchists today are followers of Murray Rothbard's Austrian economics, and have abandoned the labor theory of value.» . Mutualist Political Economy, Preface. [ 15 квітня 2011 у Wayback Machine.]
- Hoppe, Hans-Hermann (2001) «Anarcho-Capitalism: An Annotated Bibliography» [ 11 січня 2014 у Wayback Machine.] Retrieved 23 May 2005
- Hoppe, Hans-Hermann (2001) «Anarcho-Capitalism: An Annotated Bibliography» [ 11 січня 2014 у Wayback Machine.] Retrieved 23 May 2005
- Hoppe, Hans-Hermann (2001) «Anarcho-Capitalism: An Annotated Bibliography» [ 11 січня 2014 у Wayback Machine.] Retrieved 23 May 2005
- Hoppe, Hans-Hermann (2001) «Anarcho-Capitalism: An Annotated Bibliography» [ 11 січня 2014 у Wayback Machine.] Retrieved 23 May 2005
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 11 серпня 2019. Процитовано 18 серпня 2019.
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 28 жовтня 2014. Процитовано 18 серпня 2019.
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 11 серпня 2019. Процитовано 18 серпня 2019.
- Ротбард, Мюррей Н. (1975) Общество без государства [ 10 грудня 2013 у Wayback Machine.] Информационный бюллетень Либертарианского форума (январь 1975)
- Эксклюзивное интервью с Мюрреем Ротбардом «Новое знамя: двухнедельный либертарианский журнал» (25 февраля 1972 г.)
- (англ.). LewRockwell.com. Архів оригіналу за 18 червня 2015. Процитовано 18 серпня 2019.
- Мюррей Ротбард (2000). «Эгалитаризм как восстание против природы и другие очерки: и другие очерки» ", Институт Людвига фон Мизеса, 2000. С. 207.
- Гесс, Карл (1969) Письмо из Вашингтона [ 24 грудня 2012 у Wayback Machine.] . Libertatian Forum Vol. I, № VI (15 июня 1969 г.)
- (англ.). LewRockwell.com. Архів оригіналу за 18 червня 2015. Процитовано 18 серпня 2019.
- kanopiadmin (30 липня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 11 грудня 2019. Процитовано 18 серпня 2019.
- Лонг, Родерик Т. 199. «Призыв к публичной собственности». Составов 5, нет. 3 (весна)
- «Обзор Косанке вместо политики — Дон Стейси» [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.] . Либертарианские документы VOL. 3, ст. NO. 3 (2011).
- «Обзор Косанке вместо политики — Дон Стейси» [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.] . Либертарианские документы VOL. 3, ст. NO. 3 (2011).
- Институт Людвига фон Мизеса Людина, економіка та держава
- Ротбард, Мюррей Н. (1962) Человек, экономика и государство с властью и рынком, Mises.org
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 11 серпня 2019. Процитовано 20 серпня 2019.
- Нозик, Роберт (1973) Анархия, государство и утопия
- Фридман, Дэвид. Механизм свободы: руководство к радикальному капитализму. Harper & Row. С. 144—145
- Браун, Сьюзен Лав, Свободный рынок как спасение от правительства: Анархо-капиталистический взгляд , Значение рынка: Свободный рынок в западной культуре, под редакцией Джеймса Дж. Карриера, Берг / Оксфорд, 1997, с. 113.
- Фридман, Дэвид. Машины Свободы . Второе издание. La Salle, Ill, Open Court, pp. 116-17.
- Фридман, Дэвид. Механизм свободы: руководство к радикальному капитализму . Harper & Row. С. 127-28
- . praxeology.net. Архів оригіналу за 16 січня 2013. Процитовано 20 серпня 2019.
- Стрингем, Эдвард; Куротт, Николас (2010). «Повышение правопорядка правительства в Англии». Преследование правосудия: право и экономика юридических учреждений, Эдвард Лопес, ред. Независимый институт 2010
- Стрингем, Эдвард (зима 1998—1999). «Закон о рынке». Журнал либертарианских исследований.
- Стрингем, Эдвард; Живицкий, Тодд (5 ноября 2005 г.). «Соперничество и превосходная отправка: анализ конкурирующих судов в средневековой и ранней современной Англии». Джордж Мейсон Юридические и экономические исследования
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 28 жовтня 2014. Процитовано 20 серпня 2019.
- . wiki.seasteading.org. Архів оригіналу за 20 серпня 2019. Процитовано 20 серпня 2019.
- Стрингем, Эдвард (2015). Частное правительство. Издательство Оксфордского университета.
- Каплан, Брайан; Стрингем, Эдвард (2008). «Приватизация разрешения споров». Теоретические вопросы в области права .
- О'Киф, Мэтью (1989) «Правосудие против реституции» [ 11 листопада 2020 у Wayback Machine.]. Юридические заметки № 5, Либертарианский альянс.
- Бенсон, Брюс (1998). Служить и защищать: приватизация и сообщество в сфере уголовного правосудия
- kanopiadmin (18 серпня 2014). (PDF) (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 7 березня 2012. Процитовано 20 серпня 2019.
- . www.antiwar.com. Архів оригіналу за 3 липня 2013. Процитовано 20 серпня 2019.
- Тэм, Крис Р., октябрь 1983 года. Чикагская школа: уроки тридцатых и восьмидесятых. Экономические вопросы. п. 56
- «Обзор Косанке вместо политики — Дон Стейси» [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.] . Либертарианские документы VOL. 3, ст. NO. 3 (2011).
- Брукс, Фрэнк Х. (1994). Индивидуалистические анархисты: антология свободы (1881—1908) . Издательство транзакций. п. XI. ISBN 1-56000-132-1,
Обычно считающийся крайне левой идеологией, анархизм всегда включал значительное напряжение радикального индивидуализма, от гиперрационализма Годвина, до эгоизма Штирнера, до либертарианцев и анархо-капиталистов сегодняшнего дня.
- Джозеф Кан (2000). «Анархизм, символ веры, который не останется мёртвым; распространение мирового капитализма воскрешает давнишнее движение». Нью-Йорк Таймс (5 августа). Колин Мойнихан (2007). «Книжная ярмарка объединяет анархистов. Во всяком случае, в духе». Нью-Йорк Таймс (16 апреля).
- Маршалл, Питер (2008). [en] . Лондон: Харпер Многолетник. п. 565. «Фактически, немногие анархисты приняли бы» анархо-капиталистов "в анархистский лагерь, поскольку они не разделяют озабоченность экономическим равенством и социальной справедливостью. Их корыстные, расчётливые рыночные люди не могли бы практиковать добровольное совместное сотрудничество. операция и взаимопомощь. Поэтому анархо-капиталистов, даже если они отвергают государство, лучше всего назвать правыми либертарианцами, а не анархистами ".
- Newman, Saul (2010). Политика постанархизма. Издательство Эдинбургского университета. п. 43. «Важно различать анархизм и некоторые направления правого либертарианства, которые порой носят одноимённое имя (например, анархо-капитализм Ротбарда)». ISBN 0748634959
- McKay, Iain (2008). «Раздел F — Является ли» анархо-капитализм «типом анархизма?» Анархист FAQ: Том 1 . Окленд / Эдинбург: АК Пресс. ISBN 978-1902593906
- Тэм, Крис Р., октябрь 1983 года. Чикагская школа: уроки тридцатых и восьмидесятых. Экономические вопросы. п. 56
- . web.archive.org. 2 вересня 2009. Архів оригіналу за 12 жовтня 2009. Процитовано 11 серпня 2019.
- Socialism: Utopian and Scientific (Chpt. 3). www.marxists.org. Процитовано 11 серпня 2019.
- Ротбард, Мюррей N (25 февраля 1972 года). Эксклюзивное интервью с Мюрреем Ротбардом. Новый баннер: двухнедельный либертарианский журнал.
- Тэм, Крис Р., октябрь 1983 года. Чикагская школа: уроки тридцатых и восьмидесятых. Экономические вопросы. п. 56
- Рокер, Рудольф (1938). [en]. Секер и Варбург. п. 11.
(…) до тех пор, пока внутри общества обладающая и не обладающая группа людей сталкивается друг с другом во враждебности, государство будет незаменимо для обладающего меньшинства в защите своих привилегий.
- kanopiadmin (3 грудня 2007). Are Libertarians "Anarchists"? (англ.). Mises Institute. Процитовано 11 серпня 2019.
- «Индивидуальное владение является необходимым условием социальной жизни; собственность убивает жизнь — это доказано всем пятитысячелетним существованием собственности; владение соответствует праву, собственность враждебна ему. Уничтожьте собственность и сохраните владение…» — Прудон П. Ж.. Что такое собственность? или Исследование о принципе права и власти [ 2011-11-14 у Wayback Machine.] — М.: Республика, 1998.
- "В 1840 году он требовал замены собственности индивидуальным владением, чем должно быть на свете уничтожено зло. Но уже в 1841 году он объясняет, что под собственностью он разумеет единственно лишь злоупотребление ею, он тогда же указывает на необходимость создания общественной системы, где найдут своё место право на торговлю и обмен, право наследования родственниками, право первородства, право завещания. В 1846 году он говорит: «В один прекрасный день преобразованная собственность станет положительной, совершенной, социальной и истинной идеей; новая собственность заступит место старой и будет одинаково для всех действительна и благодетельна», В 1848 году он объясняет: «Собственность никогда не может исчезнуть, поскольку человеческая личность образует её основание и содержание. Как постоянное побуждение к работе, как противник, без которого работа ослабела бы и исчезла, собственность должна жить в сердце человека». А в 1858 году он говорит: «То, чего я хотел ещё в 1840 году, определяя понятие собственности, и чего я хочу ещё и теперь, есть не разрушение собственности — мне уже надоело повторять это, да это, кроме того, означало бы, что вместе с Руссо, Платоном, также Лук Бланом и всеми другими противниками собственности я впадаю в коммунизм, от которого я себя охраняю со всею строгостью» — Эльцбахер П. Суть анархизма — М.: АСТ, 2009.
- . Коммунизм и анархия
- Торо, Генри Дэвид (1849) Гражданское неповиновение.
- Разин, Салли. Классический либерализм и международный экономический порядок: исследования по теории и интеллектуальной истории, Routledge (Великобритания) ISBN 978-0-415-16493-1, 1998, с. 17
- kanopiadmin (5 квітня 2005). (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 1 жовтня 2018. Процитовано 15 серпня 2019.
- . praxeology.net. Архів оригіналу за 16 січня 2013. Процитовано 15 серпня 2019.
- “[…] только несколько человек, таких как Мюррей Ротбард из „Власти и рынка“, и некоторые авторы статей находились под влиянием этих людей. Большинство сознательно не эволюционировали из этой традиции; они были довольно автоматическим продуктом американской среды». ДеЛеон, Дэвид. [en]. [en], 1978, с. 127
- Гордон, Дэвид. Основной Ротбард. Институт Людвига фон Мизеса, 2007. С. 12-13.
- «Доктрина Спунер-Такер: взгляд экономиста». Выход. Май — июнь 1965 года. Позднее Ротбард опубликовал «Эгалитаризм как восстание против природы», 1974. Позднее опубликован в « Журнале либертарианских исследований», 2000 год. Доктрина Спунера-Такера: взгляд экономиста [ 2 листопада 2012 у Wayback Machine.]
- kanopiadmin (30 липня 2014). (PDF) (англ.). Mises Institute. Архів оригіналу за 2 листопада 2012. Процитовано 15 серпня 2019.
- Такер, Бенджамин. «Вместо книги» (1893)
- Yesim Yilmaz April 20, 1998 (20 квітня 1998). Private Regulation: A Real Alternative for Regulatory Reform (англ.). Cato Institute. Процитовано 29 липня 2019.
- Anarchist Theory FAQ Version 5.2. econfaculty.gmu.edu. Процитовано 5 серпня 2019.
- Private Creation and Enforcement of Law: A Historical Case. www.daviddfriedman.com. Процитовано 5 серпня 2019.
- Friedman, David D. The machinery of freedom : guide to a radical capitalism. — Third edition. — New York, NY. — xv, 361 pages с. — , 1507785607.
- Private Creation and Enforcement of Law: A Historical Case. www.daviddfriedman.com. Процитовано 5 серпня 2019.
- The Vikings Were Libertarians - LewRockwell LewRockwell.com (англ.). LewRockwell.com. Процитовано 5 серпня 2019.
- The Vikings Were Libertarians - LewRockwell LewRockwell.com (англ.). LewRockwell.com. Процитовано 5 серпня 2019.
- Terry L. Anderson, P. J. Hill. An American Experiment in Anarcho-Capitalism: The Not So Wild, Wild West // Anarchy And the Law. — Routledge, 2017-07-05. — С. 639–657. — .
- Benson, Bruce L., 1949-. To serve and protect : privatization and community in criminal justice. — New York : New YorK University Press, 1998. — xxviii, 372 pages с. — , 9780814713273.
- Rothbard – Libertarian // Murray Rothbard. — Continuum. — , 9781501301599.
- Rothbard – Libertarian // Murray Rothbard. — Continuum. — , 9781501301599.
- Брайан Моррис, «Глобальный антикапитализм», с. 170-6, Anarchist Studies, vol. 14, нет 2, стр. 175
- Питер Сабатини. «Либертарианство: фиктивная анархия».
- «Либертарианец как консерватор», «Отмена труда и другие очерки», с. 144
- Холкомб, Рэндалл Г. «Правительство: ненужное, но неизбежное» [ 2009-07-05 у Wayback Machine.] (PDF).
- Мельцер, Альберт (2000). Анархизм: аргументы за и против. АК Пресс. п. 50. ISBN 978-1873176573,
- [en] (1998). «Анархо-капитализм растворяется в государствах городов» [ 2010-11-05 у Wayback Machine.](PDF). Либертарианский Альянс. Юридические заметки. нет. 28: 4. ISSN 0267-7083. Проверен 5 июль 2010.
- Элликсон, Роберт С. (26 января 2017 года). «Дело Хайека против анархо-капитализма: уличных сетей, маяков и помощи погибшим». Йельский юридический и экономический исследовательский документ № 569. SSRN 2906383.
- «Обзор Косанке вместо политики — Дон Стейси» . Либертарианские документы VOL. 3, ст. NO. 3 (2011).
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 11 листопада 2020. Процитовано 23 грудня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - [en] (1998). «Анархо-капитализм растворяется в государствах городов» [ 2010-11-05 у Wayback Machine.](PDF). Либертарианский Альянс. Юридические заметки. нет. 28: 4. ISSN 0267-7083. Проверен 5 июль 2010.
- «Об анархизме: Ноам Хомский, интервью Тома Лейна». chomsky.info. 23 декабря 2006.
- Иэн Маккей; и другие. (21 января 2010 г.) «Раздел F — Являются ли анархо-капиталисты действительно анархистами?» [ 2017-01-16 у Wayback Machine.] , An Anarchist FAQ'. Infoshop.org.
- "Я Дэвид Гребер, антрополог, активист, анархист и автор долгов. АМА ". Reddit. Проверено 21 Августа 2013
- . «Несостоятельность рынка: аргументы за и против государства». Нужно ли нам правительство?, Www.daviddfriedman.com
- (1995) Интеллектуальная собственность: либертарианские дебаты конца девятнадцатого века [ 2021-01-02 у Wayback Machine.] Либертарианское наследие № 14 ISBN 1-85637-281-2
- [en] (1998). «Анархо-капитализм растворяется в государствах городов» [ 12 листопада 2020 у Wayback Machine.](PDF). Либертарианский Альянс. Юридические заметки. нет. 28: 4. ISSN 0267-7083. Проверен 5 июль 2010.
- «Обзор Косанке вместо политики — Дон Стейси» [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.] . Либертарианские документы VOL. 3, ст. NO. 3 (2011).
- Годвин, Майк ; Нил Стивенсон (февраль 2005 г.) «Прошлое, настоящее и будущее Нила Стивенсона; автор широко известного „Барокко цикла“ о науке, рынках и Америке после 11 сентября» (печатная статья). . из оригинального 10 августа 2007 года. Проверено 11 августа 2007.
- (англ.). slashdot.org. Архів оригіналу за 20 серпня 2019. Процитовано 20 серпня 2019.
- . www.anarchism.net. Архів оригіналу за 24 квітня 2008. Процитовано 20 серпня 2019.
- Sharper Security | Catallaxy Media. archive.fo. 18 січня 2013. Архів оригіналу за 18 січня 2013. Процитовано 20 серпня 2019.
- . www.bigheadpress.com. Архів оригіналу за 20 серпня 2019. Процитовано 20 серпня 2019.
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Anarhiya znachennya Ana rho kapitali zm anarho individualistichna politichna filosofiya yaka vistupaye za usunennya derzhavi ta pidnesennya avtonomnogo individu na vilnomu rinku V anarho kapitalistichnomu suspilstvi policiya sudi ta inshi sluzhbi zabezpechennya bezpeki nadayutsya konkurentnimi kompaniyami napriklad privatni ohoronni agenciyi z dobrovilnim finansuvannyam a ne cherez primusove opodatkuvannya a groshi proponuyut na vilnomu rinku privatni pidpriyemci Zgidno z bachennyam anarho kapitalistiv osobista ta ekonomichna diyalnist regulyuvatimetsya prirodnimi zakonami rinku ta privatnimi zakonami a ne politikoyu Prapor anarho kapitalizmu Chorno zhovtij abo chorno zolotij prapor rozdilenij diagonallyu chasto vikoristovuyetsya anarho kapitalistami Zolotij kolir tut simvolizuye zoloto yak valyutu na vilnomu rinku chornij anarhichnu simvoliku U comu sensi termin anarho kapitalizm chasto ye sinonimom libertarianstva sistemi cinnostej sho rozvivalasya z 1960 h rokiv zasnovanoyi na ideyi svobodi vidsutnosti agresiyi j primusu Anarho kapitalizm vvazhaye derzhavu banditom i vistupaye proti opodatkuvannya Prihilniki vchennya pragnut do zabezpechennya zahistu osobistoyi svobodi j privatnoyi vlasnosti bez uchasti derzhavi za dopomogoyu privatnih pidpriyemciv i pidpriyemstv organizacij yaki buduyut svoyu diyalnist dlya pributku Termin anarho kapitalizm buv vvedenij Myurreyem Rotbardom yakij v 1960 h rokah sformolyuvav polozhennya avstrijskoyi shkoli ekonomiki klasichnogo liberalizmu j amerikanskih individualistichnih anarhistiv XIX stolittya Lisandra Spunera i Bendzhamina Takera vidkidayuchi pri comu trudovu teoriyu vlasnosti i normi yaki z neyi viplivayut v novu politichnu filosofiyu Hocha deyaki istoriki vklyuchayuchi j samogo Rotbarda prostezhuyut korinnya danogo anarhistskogo spryamuvannya do seredini XIX stolittya v pracyah rinkovih teoretikiv napriklad v Gustava de Molinari Na anarho kapitalizm vplivali prorinkovi teoretiki Molinari Frederik Bastia ta Robert Nozik a takozh amerikanski teoretiki individualizmu Bendzhamin Taker i Lisandr Spuner Suchasna forma anarhistskogo individualizmu vidriznyayetsya vid individualizmu Bostonskih anarhistiv XIX stolittya svoyim zaperechennyam trudovoyi teoriyi vartosti i yiyi znachennya nadayuchi perevagu neoklasichnomu abo marzhinalistskomu napryamku avstrijskoyi shkoli Svoyeyu chergoyu anarho kapitalistichni ideyi spriyali rozvitku agorizmu volyuntarizmu i kriptoanarhizmu Ye instituti yaki duzhe tisno pov yazani z kapitalistichnim anarhizmom en ta Institut Lyudviga fon Mizesa Anarho kapitalizm poryad z minarhizmom ye odnim z dvoh stovpiv libertarianstva a same ideologichnim oriyentirom v toj chas yak minarhizm pokazuye rol vladi v takomu suspilstvi Anarho kapitalizm takozh vidriznyayetsya vid inshih vidiv anarhizmu yaki pragnut skasuvati privatnu vlasnist j inshi aspekti kapitalizmu FilosofiyaEtika Anarho kapitalizm vistupaye za suspilstvo zasnovane na dobrovilnij torgivli privatnoyu vlasnistyu i poslugami v zagalnomu za vsi vidnosini yaki ne viklikani pogrozami aboSimvol volyuntarizmu z vikoristannyam koloriv anarho kapitalizmu nasilstvom vklyuchayuchi obmin groshima spozhivchimi tovarami zemleyu i kapitalnimi tovarami z metoyu zvesti do minimumu konflikti pri maksimalnomu zbilshenni osobistoyi svobodi ta procvitannya Odnak anarho kapitalisti takozh viznayut blagodijnist i suspilni zahodi yak chastinu dobrovilnoyi etiki Hocha anarho kapitalizm vidstoyuye pravo na privatnu osobistu abo spilnu vlasnist deyaki pripuskayut sho nederzhavna gromadska gromadska vlasnist takozh mozhut isnuvati v anarho kapitalistichnomu suspilstvi Vazhlivim ye te sho vona otrimuyetsya i peredayetsya bez dopomogi abo pereshkodi z boku derzhavi Libertarianci vvazhayut sho yedinij spravedlivij i najbilsh ekonomichno vigidnij sposib pridbannya vlasnosti ce dobrovilna torgivlya daruvannya abo pervisne privlasnennya na osnovi praci a ne agresiyi abo shahrajstva Anarho kapitalizm rozglyadaye vilnij rinkovij kapitalizm yak osnovu dlya vilnogo j uspishnogo suspilstva Myurrej Rotbard vvazhav sho riznicya mizh kapitalizmom vilnogo rinku i derzhavnim kapitalizmom ce riznicya mizh mirnim dobrovilnim obminom i zmovoyu mizh biznesom i derzhavoyu yaka vikoristovuye primus shob pidirvati vilnij rinok Zgidno z anarho kapitalizmom kapitalizm ne slid plutati z derzhavno monopolistichnim kapitalizmom klanovim kumivskim kapitalizmom korporativizmom abo suchasnoyu zmishanoyu ekonomikoyu de rinkovi stimuli j strimuvalni faktori mozhut zminyuvatisya derzhavoyu Tomu anarho kapitalizm vidkidaye derzhavu rozglyadayuchi yiyi yak sub yekt yakij krade vlasnist za dopomogoyu opodatkuvannya ta ekspropriaciyi iniciyuye agresiyu maye monopoliyu na zastosuvannya sili vikoristovuye primus dlya vigodi deyakih pidpriyemstv i privatnih osib shlyahom ekspluataciyi inshih stvoryuye shtuchni monopoliyi obmezhuye torgivlyu ta obmezhuye osobisti svobodi za dopomogoyu zakoniv pro narkotiki obov yazkovu osvitu prizov na vijskovu sluzhbu zakoniv pro moral i tak dali Bagato anarhistiv rozglyadayut kapitalizm yak avtoritarnu iyerarhichnu sistemu i pragnut znishiti privatnu vlasnist Isnuye rozbizhnist mizh cimi ru j Laissez faire anarho kapitalistami Pershi v cilomu vidkidayut anarho kapitalizm yak formu anarhizmu i vvazhayut anarho kapitalizm oksimoronom a ostanni vvazhayut sho dlya skasuvannya privatnoyi vlasnosti neobhidni ekspropriaciyi yaki ye kontrproduktivnimi dlya poryadku i zazhadayut neobhidnosti derzhavi Na diagrami Nolana anarho kapitalizm perebuvaye na zliva znizu libertarianskoyi kvadranti oskilki vin povnistyu vidkidaye vtruchannya derzhavi v ekonomichni ta osobisti spravi Anarho kapitalizm stverdzhuye sho derzhava otrimuye vladu cherez nasilstvo tomu sho vono mozhe buti zastosovana proti tih hto ne vikradav osobistu vlasnist sho ne rozgrabuvav privatnu vlasnist ne napadav na kogo nebud i ne zdijsnyuvav shahrajstvo Bagato libertarianciv takozh stverdzhuyut sho subsidovani monopoliyi stayut korumpovanimi ta neefektivnimi Myurrej Rotbard stverdzhuvav sho vsi derzhavni poslugi v tomu chisli oboronni neefektivni tomu sho u nih nemaye rinkovogo mehanizmu cinoutvorennya regulovanogo dobrovilnimi rishennyami spozhivachiv pri pokupci poslug yaki vidpovidayut yihnim potrebam ta investoriv yaki zabezpechuyut najbilsh pributkovi pidpriyemstva Bagato libertarianciv takozh stverdzhuyut sho ta sudovi organi povinni mati horoshu reputaciyu shob zalishatisya na rinku Krim togo Linda i Morris Tennehili stverdzhuyut sho niyaka primusova monopoliya na nasilstvo ne mozhe viniknuti na dijsno vilnomu rinku i sho civilnij uryad ne mozhe zalishiti yih na korist kompetentnogo agentstva iz zahistu j oboroni Rotbard cherez prirodni prava stvoriv svoyu filosofiyu a takozh daye ekonomichni poyasnennya togo chomu vin vvazhaye anarho kapitalizm krashim na pragmatichnij osnovi Devid D Fridman govorit sho vin ne teoretik absolyutistskih prav ale takozh i ne utilitarist Odnak vin vvazhaye sho utilitarni argumenti zazvichaj ye krashim sposobom zahistu libertarianskih poglyadiv en stverdzhuye sho argument na korist anarhiyi gruntuyetsya na empirichnih danih a ne na teoriyi Gans German Goppe zamist cogo vikoristovuye etiku argumentaciyi dlya svogo zasnuvannya anarhizmu privatnoyi vlasnosti sho blizhche do pidhodu prirodnogo prava Rotbarda Ya viznachayu anarhistske suspilstvo takim v yakomu nemaye zakonnoyi mozhlivosti nasilnickoyi agresiyi proti osobistosti abo vlasnosti bud yakoyi osobi Anarhisti vistupayut proti derzhavi tomu sho vona ekspropriyuye privatnu vlasnist za dopomogoyu opodatkuvannya primusovogo viklyuchennya inshih postachalnikiv oboronnih poslug z jogo teritoriyi j vsi inshi pograbuvannya yaki na nih bazuyutsya Podvijni oseredki vtorgnennya v individualni prava Myurrej Rotbard Tovaristvo bez derzhavi Hocha fridmanivske formulyuvannya anarho kapitalizmu stijke do prisutnosti nasilstva i faktichno peredbachaye pevnij riven nasillya anarho kapitalizm sformulovanij Rotbardom ta inshimi suvoro dotrimuyetsya centralnoyi libertarianskoyi aksiomi nenapadu Osnovna aksioma libertarianskoyi politichnoyi teoriyi svidchit sho kozhna lyudina ye vlasnikom i volodiye absolyutnoyu yurisdikciyeyu nad svoyim tilom Po suti ce oznachaye sho nihto inshij ne mozhe spravedlivo vdiratisya abo zastosovuvati nasilstvo proti inshoyi lyudini Z cogo viplivaye sho kozhna lyudina spravedlivo volodiye timi resursami yaki ranishe nikomu ne nalezhali i yaki vona privlasnyuvala abo prikladala do nih svoyu pracyu Z cih podvijnih aksiom volodinnya vlasnistyu i gomstedu viplivaye obgruntuvannya vsiyeyi sistemi prav vlasnosti v suspilstvi vilnogo rinku Cya sistema vstanovlyuye pravo kozhnoyi lyudini na svoyu osobistist pravo pozhertvuvannya zapovitu i vidpovidno pravo na otrimannya zapovitu abo spadshini a takozh pravo dogovirnogo obminu majnovimi pravami Rotbard vikoristovuvav termin anarho kapitalizm shob vidriznyati svoyu filosofiyu vid klasichnogo anarhizmu yakij vistupaye proti privatnoyi vlasnosti i vid inshih form individualistichnogo anarhizmu Inshi termini yaki inodi vikoristovuyutsya dlya poznachennya ciyeyi filosofiyi Antietatistskij kapitalizm Antietatistskij marketizm Kapitalistichnij anarhizm Anarhizm vilnogo rinku Individualistichnij anarhizm Rinkovij anarhizm Anarhiya spontannogo poryadku Privatnopravove suspilstvo Privatnovlasnicka anarhiya Chistij kapitalizm Radikalnij kapitalizm Bezderzhavnij kapitalizm Volyuntarizm Zahist Rotbardom principu suverenitetu osobistosti viplivaye z togo sho vin vvazhav falsifikaciyeyu vsi inshi alternativi a same te sho grupa lyudej mozhe voloditi inshoyu grupoyu lyudej abo sho zhodna lyudina ne mozhe povnistyu voloditi svoyeyu vlasnistyu samostijno Rotbard vidhilyaye ci dva vipadki na tij pidstavi sho voni ne mozhut privesti do universalnoyi etiki tobto spravedlivogo prirodnogo zakonu yakij mozhe upravlyati vsima lyudmi nezalezhno vid miscya i chasu Yedina alternativa yaka vvazhaye istinnoyu Rotbard ce volodinnya soboyu yake yak vin vvazhaye ye aksiomatichnim i universalnim V cilomu mozhna skazati sho aksioma nenapadu ye zaboronoyu na zastosuvannya sili abo zagrozi zastosuvannya sili proti osib tobto pryamogo nasilstva napadi vbivstva abo majna tobto shahrajstva kradizhki zi zlomom kradizhki j opodatkuvannya Zastosuvannya sili zazvichaj nazivayut agresiyeyu abo primusom Riznicya mizh anarho kapitalizmom i minarhizmom polyagaye v prijnyatti ciyeyi aksiomi ideologichno i na praktici Z tochki zoru minarhizmu libertarianci ta bilshist lyudej zaluchenih v libertarianski politichni partiyi zokrema povinni vistupati za minimizaciyu derzhavi do deyakogo neobhidnogo minimumu zberigshi prinajmni derzhavnu policiyu sudi ta armiyu Spisok funkcij minimalnoyi derzhavi mozhe buti rozshireno Navpaki anarho kapitalizm ideologichno vidkidaye bud yake derzhavne vtruchannya viznachayuchi derzhavu yak monopoliyu na nasillya ta yaka maye yedinu sutnist v lyudskomu suspilstvi dohid vid pravovoyi agresiyi sutnist yaka za svoyeyu prirodoyu porushuye centralnu aksiomu libertarianstva Deyaki libertarianci taki yak Rotbard prijmayut aksiomu pro nenapad na osnovi moralnogo abo prirodnogo prava Same z tochki zoru principu nenapadu Rotbard viznachiv anarhizm yak sistemu yaka ne peredbachaye niyakih yuridichnih sankcij za taku agresiyu proti osobi j vlasnosti i skazav sho te sho anarhizm proponuye zrobiti ce skasuvati derzhavu tobto skasuvati uporyadkovanij institut agresivnogo primusu V interv yu opublikovanomu v libertarianskomu zhurnali New Banner Rotbard skazav sho kapitalizm ye najpovnishim virazhennyam anarhizmu a anarhizm virazhennyam kapitalizmu Vlasnist Privatna vlasnist V osnovi anarho kapitalizmu Rotbarda lezhat koncepciyi samonalezhnosti j en yaki ob yednuyut ru i privatnu vlasnist Kozhna lyudina ye vlasnikom svogo fizichnogo tila a takozh vsiyeyi zemli j prirodnih resursiv yaki vona zajmaye i vikoristovuye dlya svogo tila za umovi sho nihto inshij ne zajmav i ne vikoristav ti zh zemli j tovari pered nim Ce pravo vlasnosti na spochatku privlasneni miscya i tovari lyudinoyu sho peredbachaye vikoristannya j peretvorennya cih misc i tovariv u bud yakij sposib yakij osoba vvazhatime za potribne tilki za umovi sho vin nenavmisno ne zminyuye tim samim fizichnu cilisnist zemli j tovariv spochatku privlasnenih inshim lyudinoyu Za vislovom Dzhona Loka zemlya abo tovar buli vpershe prisvoyeni dodatkom svoyeyi praci do nih Znachennya navedenih nizhche terminiv v konteksti anarho kapitalizmu mozhut vidriznyatisya vid vkorinenih v inshih anarhichnih techiyah praktiki yihnogo vikoristannya Anarhizm ryad uyavlen yaki zaperechuyut primusove upravlinnya lyudini nad lyudinoyu ta upravlinnya suspilstvom za dopomogoyu derzhavi Kontrakt dobrovilna ugoda sho pov yazuye storoni vzayemnimi zobov yazannyami Dobrovilna diya bud yaka diya yaka ne vikonuyetsya pid vplivom primusu abo shahrajstva z boku bud yakoyi lyudini chi organizaciyi Rinok nizka bud yakih dobrovilnih vzayemovidnosin Primus fizichna sila abo zagroza yiyi zastosuvannya spryamovana proti lyudini ta abo jogo vlasnosti Kapitalizm ekonomichna sistema v yakij zasobi virobnictva perebuvayut u privatnij vlasnosti a investiciyi virobnictvo rozpodil dohid i cini zalezhat vid situaciyi na vilnomu rinku a ne vid derzhavnogo regulyuvannya Vilnij rinok rinok v ramkah yakogo vsi rishennya shodo perekazu groshej blag vklyuchayuchi bazovi blaga i tovari pershoyi neobhidnosti i poslug dobrovilni yaki ne sankcionovani derzhavoyu Shahrajstvo pridbannya prava na chuzhe majno shlyahom nechesnosti Derzhava organizaciya z ne kontraktnim genezisom nakladaye podatkovi zobov yazannya a takozh zdijsnyuye vporyadkovanij agresivnij primus Ce osnova anarho kapitalistichnih prav vlasnosti Voni vidriznyayutsya vid svoyih analogiv z kolektivistskih form anarhizmu takih yak anarho komunizm de zasobi virobnictva kontrolyuyutsya vsiyeyu gromadoyu a produkt praci zberigayetsya kolektivno v shovishi tovariv i rozpodilyayetsya za potrebami yaki povinni viznachatisya i zastosovuvatisya kolektivno Anarho kapitalizm vistupaye za individualnu abo spilnu tobto privatnu vlasnist na zasobi virobnictva i produkti praci nezalezhno vid individualnih potreb i nepotreb Yak govoriv Rotbard yaksho kozhna lyudina maye pravo voloditi svoyim tilom i yaksho vona povinna vikoristovuvati j peretvoryuvati materialni prirodni ob yekti shob vizhiti to vona maye pravo voloditi viroblenim nimi produktom Pislya togo yak vlasnist transformuyetsya za dopomogoyu robochoyi sili vona mozhe zakonno obminyuvatisya shlyahom torgivli abo daruvannya primusovi peredachi vvazhayutsya nezakonnimi Pervisne prisvoyennya dozvolyaye lyudini pretenduvati na bud yaki ranishe ne vikoristani resursi vklyuchayuchi zemlyu i pokrashuyuchi abo inshim chinom vikoristovuyuchi yiyi volodiye neyu z tim zhe absolyutnim pravom sho i z pravom vlasnosti lyudini na yiyi vlasne tilo Zgidno z Rotbardom vlasnist mozhe buti otrimana tilki za dopomogoyu praci tomu pochatkove privlasnennya zemli ne ye zakonnim yaksho prosto vimagati yiyi abo yaksho zvesti navkolo neyi parkan tilki shlyahom vikoristannya zemli ta zmishuvannya z neyu svoyeyi praci uzakonyuyetsya pochatkove privlasnennya Bud yaka sproba vimagati novij resurs yakij htos ne vikoristovuye povinna vvazhatisya parazitichnoyu shodo prava vlasnosti togo kim bude yiyi pershij koristuvach Z praktichnoyi tochki zoru anarho kapitalisti viznayut sho na Zemli zalishilosya nebagato yaksho taki vzagali ye zemelnih dilyanok pravo vlasnosti na yaki v pevnij moment chasu ne bulo otrimano v porushennya principu gomstedu shlyahom zahoplennya yih derzhavoyu abo peredachi v privatni ruki za spriyannya derzhavi Rotbard kazhe Nedostatno prosto zaklikati do zahistu prav privatnoyi vlasnosti povinna isnuvati adekvatna teoriya spravedlivosti stosovno prav vlasnosti inakshe bud yaka vlasnist yaku yakas derzhava kolis postanovila vvazhati privatnoyu teper povinna zahishatisya libertariancyami nezalezhno vid togo naskilki nespravedlivoyu ye procedura abo naskilki shkidlivi yiyi naslidki Rotbard kazhe v Pravosuddi i pravah vlasnosti sho bud yakij upiznavanij vlasnik pervisna zhertva kradizhki abo jogo spadkoyemec povinen otrimati svoyu vlasnist U razi rabstva Rotbard kazhe sho v bagatoh vipadkah stari plantaciyi a takozh spadkoyemci j nashadki kolishnih rabiv mozhut buti identifikovani i reparaciyi mozhut stati dijsno duzhe specifichnimi Vin vvazhaye sho rabi po pravu volodiyut bud yakoyu zemleyu na yakij voni buli zmusheni pracyuvati za principom gomstedu Yaksho vlasnist perebuvaye v rukah derzhavi Rotbard vistupaye za yiyi konfiskaciyu i povernennya v privatnij sektor zayavlyayuchi sho bud yaka vlasnist v rukah derzhavi znahoditsya v rukah zlodiyiv i povinna buti zvilnena yakomoga shvidshe Napriklad vin vistupaye za te shob derzhavni universiteti perejshli u vlasnist studentiv ta vikladachiv za principom gomstedu Rotbard takozh pidtrimuye ekspropriaciyu nominalno privatnoyi vlasnosti yaksho vona ye rezultatom inicijovanoyi derzhavoyu kompaniyi napriklad pidpriyemstv yaki otrimuyut granti ta subsidiyi Vin proponuye shob pidpriyemstva yaki otrimuyut ne menshe 50 svogo finansuvannya vid derzhavi buli konfiskovani yihnimi pracivnikami Vin kazhe Te proti chogo mi libertarianci vistupayemo ce ne sama derzhava a zlochinnist yaku mi zaperechuyemo ce nespravedlivi abo kriminalni prava vlasnosti Te za sho mi vistupayemo ce ne privatna vlasnist yak taka a prosto privatna vlasnist ne zlochinna Tak samo kazhe i Karl Gess Libertarianstvo prosuvaye principi vlasnosti ale zhodnim chinom ne hoche zahishati vse majno yake teper nazivayetsya privatnim Bagato sho z nogo maye sumnivnij harakter Vse ce gliboko perepleteno z amoralnoyu primusovoyu derzhavnoyu sistemoyu Beruchi aksiomatichne viznachennya privatnoyi vlasnosti j prav vlasnosti anarho kapitalizm zaperechuye zakonnist derzhavi v principi Viklyuchayuchi bud yaku nemislimu diyalnist yak ot vbivstvo zgvaltuvannya posyagannya pograbuvannya kradizhka zi zlomom kradizhka i shahrajstvo etika privatnoyi vlasnosti takozh nesumisna z isnuvannyam derzhavi sho viznachayetsya yak agentstvo yake maye obov yazkovu teritorialnu monopoliyu na prijnyattya ostatochnogo rishennya yurisdikciya ta abo pravo na opodatkuvannya Gromadska vlasnist Hocha libertarianci vidstoyuyut pravo na privatnu vlasnist deyaki z nih takozh zaznachayut sho zagalna tobto suspilna vlasnist takozh mozhe isnuvati v ramkah anarho kapitalistichnoyi sistemi Tak samo yak individ nabuvaye te sho jomu ne nalezhalo zmishuyuchi svoyu pracyu z ciyeyu richchyu pevna grupa abo suspilstvo mozhut prijti do spilnogo volodinnya zmishuyuchi svoyu pracyu z nim kolektivno tobto takim chinom sho nihto ne mozhe privlasniti chuzhe majno Napriklad dorogi parki richki j chastini okeaniv Anarhist teoretik ru podaye takij priklad Rozglyanmo selo poruch z ozerom Selyani zazvichaj spuskayutsya do ozera shob poribaliti U pershi dni spilnoti vazhko distatisya do ozera cherez kushi ta gilki na shlyahu Ale z chasom shlyah ochishayetsya i formuyetsya doroga ne cherez bud yaki skoordinovani zusillya a prosto v rezultati togo sho lyudi hodyat takim shlyahom den u den Rozchishenij shlyah ce produkt praci ale ne praci okremoyi lyudini a praci spilnoti Yakbi odin selyanin virishiv skoristatisya perevagami stvorenoyi dorogi vstanovivshi vorota i styaguyuchi platu za proyizd vin porushiv bi pravo kolektivnoyi vlasnosti yake silski zhiteli vse razom zarobili Prote anarho kapitalisti vvazhayut sho vlasniki yaki volodiyut kolektivnim majnom v zalezhnosti vid yihnoyi kilkosti zgodom vtrachayut vidpovidalnist za shos yaka u vipadku individualnoyi vlasnosti nikoli ne znikne tomu spilni rishennya pro vikoristannya ta obslugovuvannya majna stayut vse mensh imovirnimi proporcijno kilkosti vlasnikiv kolektivnoyi vlasnosti Tomu libertarianci yak pravilo ne doviryayut i pragnut unikati navmisnih kolektivnih form vlasnosti Libertarianskimi cilyami chasto ye privatizaciya decentralizaciya ta individualizaciya Odnak v deyakih vipadkah voni ne tilki stvoryuyut problemi a j vvazhayutsya praktichno nemozhlivimi Napriklad vstanovleni okeanski marshruti yak pravilo vvazhayutsya nedostupnimi dlya privatnih asignuvan Libertarianci shilni pogodzhuvatisya z en shodo ekologichno rujnivnih tendencij derzhavi ta inshih suspilnih mehanizmiv Napriklad zabrudnennya povitrya vodi j zemli rozglyadayetsya yak rezultat kolektivizaciyi vlasnosti Voni vvazhayut sho uryadi zazvichaj ne vrahovuyut individualnu chi kolektivnu dogani stosovno tih hto zabrudnyuye navkolishnye seredovishe V comu vipadku uryadi nibito diyut v interesah bilshosti a zakonodavcha j ekonomichna pidtrimka vazhkoyi industriyi na dumku bagatoh politikiv vipravdana tim sho ce stvoryuye robochi miscya vseredini konkretnih politichnih kordoniv Ekonomika Avstrijska shkola ekonomiki stverdzhuye sho socializm i planova ekonomika nezhittyezdatni Ojgen fon Bem Baverk kolega zasnovnika avstrijskoyi shkoli Karla Mengera napisav odnu z pershih kritichnih statej pro socializm u svoyemu traktati Teoriya ekspluataciyi socializmu komunizmu Piznishe Fridrih fon Gayek napisav Shlyah do kripactva 1944 v yakij stverdzhuyetsya sho planovij ekonomici ne vistachaye informacijnoyi funkciyi rinkovih cin i sho centralna vlada nad ekonomikoyu privede do totalitarizmu Inshij avstrijskij ekonomist Lyudvig fon Mizes yakij napisav traktat Lyudska diyalnist rozpisav v nomu metod prakseologiyu Myurrej Rotbard 1926 1995 pridumav ponyattya anarho kapitalizm Rotbard sprobuvav ob yednati avstrijsku ekonomichnu teoriyu z klasichnim liberalizmom i individualistichnim anarhizmom Vin napisav svoyu pershu stattyu na zahist anarhizmu privatnoyi vlasnosti v 1949 roci a potim zaproponuvav alternativnu nazvu anarho kapitalizm Jmovirno vin buv pershim hto sformulyuvav libertarianstvo v jogo ninishnomu viglyadi Jogo akademichna pidgotovka bula v oblasti ekonomiki ale jogo roboti takozh nalezhat do istoriyi j politichnoyi filosofiyi Vin vvazhav sebe chastinoyu en antietatistskogo j antiintervencionistskogo viddilennya Respublikanskoyi partiyi V kinci 1950 h vin tisno spilkuvavsya z Ajn Rend ale piznishe mizh nimi stavsya konflikt Koli v 1950 h rokah intervencionistski prihilniki Holodnoyi vijni z en taki yak Vilyam Frenk Bakli molodshij otrimali vpliv v Respublikanskij partiyi Rotbard pokinuv yih i deyakij chas spivpracyuvav z livimi antivoyennimi grupami Vin vvazhav sho ci soldati Holodnoyi vijni bilshoyu miroyu buli zobov yazani svoyimi poglyadami livim i imperialistichno nalashtovanim progresivistam osoblivo ce stosuvalosya trockistskoyi teoriyi Rotbard vistupiv proti zasnuvannya Libertarianskoyi partiyi SShA ale priyednavsya v 1973 roci j stav odnim z yiyi providnih aktivistiv Kontraktne suspilstvo Poshtova marka prisvyachena tisyacholitnij richnici islandskogo parlamentu Vidpovidno do teoriyi ekonomista Devida D Fridmana serednovichne islandske suspilstvo malo deyaki risi anarho kapitalizmu vozhdi mogli buti najnyati ta zvilneni ne mali geografichnoyi monopoliyi na zastosuvannya legitimnogo nasilstva abo sudovi povnovazhennya lyudi mogli dobrovilno vibrati chlenstvo v klani bud yakogo vozhdya Suspilstvo pri anarho kapitalizmi bulo nazvano kontraktnim suspilstvom tobto suspilstvom zasnovanim viklyuchno na dobrovilnih zasadah povnistyu pozbavlenih agresiyi abo zagroz agresiyi v yakomu sistema spirayetsya na dobrovilni ugodi kontrakti mizh fizichnimi osobami yak pravovoyi bazi Vazhko peredbachiti tochno yak budut viglyadati osoblivosti cogo suspilstva cherez detali ta skladnist kontraktiv Odnim z konkretnih naslidkiv ye te sho peredacha majna i poslug povinna rozglyadatisya dobrovilno z boku oboh storin Niyaki zovnishni ob yekti ne mozhut zmusiti lyudinu prijnyati abo vidhiliti pevnu tranzakciyu Odin robotodavec mozhe zaproponuvati strahuvannya i dopomogi v razi smerti odnostatevim param inshij mozhe vidmovitisya viznati bud yakij soyuz poza nim abo yiyi vlasnoyi viri Fizichni osobi mozhut na svij rozsud ukladati abo vidhilyati dogovirni ugodi Rotbard zaznachaye sho korporaciyi budut isnuvati u vilnomu suspilstvi oskilki voni prosto ob yednuyut kapital Vin kazhe sho obmezhena vidpovidalnist dlya korporacij mozhe takozh isnuvati cherez kontrakti Korporaciyi zovsim ne mayut monopolnih privileyiv voni ye vilnimi asociaciyami okremih osib yaki ob yednuyut svij kapital V ramkah dijsno vilnogo rinku taki lyudi prosto ogoloshuyut svoyim kreditoram sho yihnya vidpovidalnist obmezhena kapitalom specialno vkladenim v korporaciyu Prote korporaciyi stvoreni takim chinom ne zmozhut vidtvoriti obmezhennya na zobov yazannya sho vinikayut v nekontraktnomu poryadku napriklad vidpovidalnist za ekologichni katastrofi abo tilesni ushkodzhennya yakimi v cej chas koristuyutsya korporaciyi Sam Rotbard viznaye sho obmezhena vidpovidalnist za pravoporushennya ye nezakonnim privlasnennyam osoblivogo privileyu U deyakih interpretaciyah anarho kapitalizmu isnuyut obmezhennya na pravo ukladennya kontraktiv Sam Rotbard stverdzhuye sho pravo na ukladennya kontraktu zasnovane na nevid yemnih pravah lyudini i tomu bud yakij dogovir yakij pobichno porushuye ci prava mozhe buti rozirvanij za bazhannyam Ce napriklad ne dozvolit lyudini nazavzhdi prodati sebe v rabstvo v nevstanovlenomu poryadku Inshi tlumachennya roblyat visnovok sho zaborona takih kontraktiv sam po sobi bude nepripustimo agresivnim vtruchannyam v pravo na ukladennya kontraktu Do skladu kontraktnogo prava vhodit mozhlivist najmati inshih lyudej Na vidminu vid anarho komunizmu anarho kapitalizm pidtrimuye svobodu individuumiv zajmatisya vlasnoyu trudovoyu diyalnistyu abo ukladati kontrakti na robotu na inshih lyudej v zalezhnosti vid togo sho voni vvazhayut za krashe i svobodu platiti j otrimuvati zarobitnu platu Deyaki libertarianci voliyut shob samozajnyatist perevazhala nad najmanoyu praceyu Napriklad Devid D Fridman visloviv perevagu suspilstvu v yakomu majzhe kozhen samozajnyatij i v yakomu zamist korporacij isnuyut veliki grupi pidpriyemciv pov yazanih torgivleyu a ne vladoyu Kozhen prodaye ne svij chas a viroblyaye jogo Inshi taki yak Rotbard ne nadayut perevagu v bud yakomu vipadku ale vipravdovuyut zajnyatist yak prirodne yavishe na vilnomu rinku yaka zhodnim chinom ne ye amoralnoyu Zakon poryadok i zastosuvannya nasilstva Rizni libertarianci proponuyut rizni formi anarho kapitalizmu i odna z rozbizhnostej polyagaye u sferi prava U Rinku svobodi Morrisa i Lindi Tennehiliv zaperechuyut bud yakij statutnij zakon Voni stverdzhuyut sho vse sho potribno zrobiti ce diznatisya chi buv zdijsnenij akt agresiyi div delikt i kontraktne pravo shob virishiti chi ye diya pravilnoyu abo nepravilnoyu Odnak pidtrimuyuchi takozh prirodnu zaboronu na agresiyu i shahrajstvo Rotbard pidtrimuye stvorennya vzayemno pogodzhenogo centralizovanogo libertarianskogo pravovogo kodeksu yakogo zobov yazuyutsya dotrimuvatisya privatni sudi Na vidminu vid Tannehiliv i Rotbarda yaki rozglyadayut ideologichnu spilnist etiki j morali yak vimogu Devid D Fridman proponuye sho sistemi prava budut stvoryuvatisya dlya otrimannya pributku na vidkritomu rinku tak samo yak knigi ta byustgalteri viroblyayutsya sogodni Mozhe buti konkurenciya mizh riznimi brendami prava tak samo yak isnuye konkurenciya mizh riznimi markami avtomobiliv Fridman govorit sho treba dovesti chi prizvede ce do libertarianskogo tovaristva Vin kazhe sho ye jmovirnist sho mozhut z yavitisya duzhe ne libertarianski zakoni yak ot zakoni proti narkotikiv ale vin vvazhaye sho takih precedentiv bude nebagato Vin vvazhaye sho yaksho cinnist zakonu dlya jogo prihilnikiv mensha za jogo vartist dlya zhertv to cej zakon ne vizhive v anarho kapitalistichnomu suspilstvi Libertarianci dopuskayut kolektivnij zahist individualnoyi svobodi tobto sudi armiyu abo policiyu tilki v tomu vipadku yaksho taki grupi stvoryuyutsya j oplachuyutsya na dobrovilnij osnovi Odnak yihnya pretenziya polyagaye ne tilki v tomu sho oboronni poslugi derzhavi finansuyutsya shlyahom opodatkuvannya ale i v tomu sho derzhava peredbachaye sho vono ye yedinim zakonnim praktikom zastosuvannya fizichnogo nasilstva tobto vono primusovo pereshkodzhaye privatnomu sektoru v zabezpechenni kompleksnoyi bezpeki takij yak policiya sudova i tyuremna sistemi dlya zahistu osobistosti vid agresoriv Libertarianci vvazhayut sho nemaye nichogo moralno vishogo v derzhavi yake dalo b jomu ale ne privatnim osobam pravo zastosovuvati fizichnu silu dlya strimuvannya agresoriv Yakbi konkurenciya v zabezpechenni bezpeki bula dozvolena cini buli b nizhchimi a poslugi buli b krashe Za slovami Molinari Pri vilnomu rezhimi prirodna organizaciya industriyi bezpeki ne bude vidriznyatisya vid inshih galuzej Prihilniki anarho kapitalizmu vvazhayut sho privatni sistemi pravosuddya j oboroni vzhe isnuyut prirodno formuyuchis tam de rinku dozvoleno kompensuvati fiasko derzhavi privatnij arbitrazh ohoronci grupi sposterezhennya za susidami j tak dali Zahist tih hto ne mozhe zaplatiti za nogo mig bi finansuvatisya zi spilnoyi samodopomogi grup osib abo blagodijnimi organizaciyami yaki vikoristovuyut na dobrovilni pozhertvuvannya a ne derzhavnimi ustanovami sho pokladayutsya na primusove opodatkuvannya Libertarianci vvazhayut sho abrogaciya yaka dozvolyaye agresoram finansuvati vidshkoduvannya zbitkiv znizhuye vitrati na strahuvannya i mozhe diyati biznes peretvoryuyuchi zhertv z platnih kliyentiv v pryamih beneficiariv Koncepciya perekladu i vidshkoduvannya restituciyi RTR bula doslidzhena teoretikom freenation Dzhonom Frederikom Kosanke Agentstva budut najmati bondingovi firmi privatnih slidchih privatni organizaciyi z virishennya superechok ta privatni agentstva zi strimuvannya agresoriv za potrebi Zamist togo shob platiti za restituciyu zhertvi prodavali b prava na restituciyu agentstvam Vse ce mozhna porivnyati z kontraktnim harakterom sistemi Godord vikoristovuvanoyi v Islandskij Vilnij derzhavi vozhdyami sho konkuruyut mizh soboyu Edvard Stringhem stverdzhuye sho privatnij rozglyad superechok mozhe dozvoliti rinku zasvoyiti zovnishni faktori j nadavati poslugi yaki bazhayut kliyenti Myurrej Rotbard zahoplyuvavsya amerikanskoyu revolyuciyeyu i vvazhav sho ce yedina vijna v SShA yaka mozhe buti vipravdana Yak klasichnij liberalizm i na vidminu vid en anarho kapitalizm dopuskaye zastosuvannya sili do tih pir poki vona vikoristovuyetsya dlya zahistu lyudej abo majna Dopustimoyu miroyu cogo zastosuvannya sili ye spirnim momentom sered libertarianciv Spravedliva vidplata sho oznachaye vidpovidnu silu chasto ye skladovoyu chastinoyu dogovoriv peredbachuvanih dlya anarho kapitalistichnogo suspilstva Deyaki vvazhayut sho v yaznici abo en buli b vipravdanimi zahodami dlya tih hto porushuye nedotorkannist chuzhogo zhittya i vlasnosti v toj chas yak inshi vvazhayut sho vignannya abo primusovoyi restituciyi cilkom dostatno en stverdzhuye sho yuridichni kodeksi mozhut nakladati shtrafni sankciyi za umisni pravoporushennya v interesah zapobigannya zlochiniv Napriklad zlodij yakij vdersya v budinok zlamav zamok i buv spijmanij do togo yak sho nebud zrobiti vse odno povinen vidshkoduvati zbitok poterpilomu za porushennya nedotorkannosti jogo prav vlasnosti Benson vvazhaye sho popri vidsutnist ob yektivnih vimiryuvan vtrat v takih vipadkah standartizovani pravila yaki zazvichaj sprijmayutsya chlenami spilnoti yak spravedlivi cilkom jmovirno budut vstanovlyuvatisya za dopomogoyu precedentu dozvolyayuchi v sudzhennyah vkazuvati platezhi yaki ye prijnyatnimi dlya bilshosti kriminalnih zlochiniv Linda i Morris Tannehili navodyat analogichnij priklad zaznachayuchi sho grabizhnik banku yakij rozkayavsya i povernuv groshi vse she povinen viplatiti kompensaciyu za zagrozu zhittyu i bezpeci spivrobitnikiv ta kliyentiv a takozh ohoronnomu agentstvu yake viklikav kasir Grabizhnik takozh vtrativ bi znachnu chastinu reputaciyi Specializovani kompaniyi mozhut pererahovuvati agresoriv shob bud hto pered tim sho uklasti ugodu z lyudinoyu mig spochatku pereviriti yiyi dosye Vvedennya spilnih sprav z cim grabizhnikom bulo b rizikom a inshi firmi ne zahotili b ukladati z nim kontrakti Odnim zi skladnih zastosuvan oboronnogo nasilstva ye akt revolyucijnogo nasilstva vklyuchayuchi libertariansku revolyuciyu proti tiranichnih rezhimiv Bagato libertarianciv zahoplyuyutsya amerikanskoyu revolyuciyeyu yak zakonnim aktom lyudej yaki pracyuyut razom shob borotisya proti tiranichnih obmezhen yihnih svobod Faktichno zgidno z Rotbardom amerikanska revolyuciya bula yedinoyu vijnoyu za uchastyu Spoluchenih Shtativ yaka mogla buti vipravdana Deyaki libertarianci taki yak Semyuel Edvard Konkin Tretij vvazhayut sho nasilnicka revolyuciya ye kontrproduktivnoyu i vvazhayut za krashe dobrovilni formi ekonomichnoyi secesiyi naskilki ce mozhlivo Gilki anarho kapitalizmuDva osnovnih moralnih pidhodiv do anarho kapitalizmu rozriznyayutsya stosovno togo chi vipravdane anarho kapitalistichne suspilstvo deontologichnoyu abo konsekvencialnoyu etikami abo i tiyeyu i inshoyu Prirodno pravovij anarho kapitalizm yakij vidstoyuvav Rotbard vvazhaye sho universalna sistema prav mozhe buti utvorena z prirodnogo prava Deyaki inshi anarho kapitalisti ne pokladayutsya na ideyu prirodnih prav ale zamist cogo predstavlyayut ekonomichni obgruntuvannya dlya kapitalistichnogo suspilstva vilnogo rinku Takij ostannij pidhid buv zaproponovanij Devidom D Fridmanom v Mehanici svobodi Na vidminu vid inshih anarho kapitalistiv a osoblivo Rotbarda Fridman nikoli ne namagavsya zaperechuvati teoretichnu perekonlivist neoklasichnoyi literaturi pro fiasko rinku ale vidkrito zastosovuvav teoriyu yak do rinkovih tak i do derzhavnih institucij div fiasko derzhavi dlya porivnyannya chistogo rezultatu Pri comu vin ne buv shilnij kritikuvati ekonomichnu efektivnist yak normativnij oriyentir Kosanke vvazhaye taku diskusiyu nedorechnoyu oskilki za vidsutnosti statutnogo prava princip nenapadu prirodnim chinom zastosovuyetsya bo okremi osobi avtomatichno zaluchayutsya do vidpovidalnosti za svoyi diyi za dopomogoyu deliktnogo i kontraktnogo prav Spilnoti suverennih osib prirodno viganyayut agresoriv tak samo yak etichni metodi vedennya biznesu prirodno neobhidni konkurentnim pidpriyemstvam yaki pidkoryayutsya disciplini rinku Na jogo dumku yedine sho neobhidno obgovoriti ce harakter dogovirnogo mehanizmu yakij skasovuye derzhava abo pereshkodzhaye jogo viniknennyu tam de formuyutsya novi spilnoti Anarho kapitalizm i inshi anarhistski shkoliYak u svoyih kolektivistskih tak i v individualistichnih formah anarhizm zazvichaj vvazhayetsya radikalnoyu livoyu i antikapitalistichnoyu ideologiyeyu yaka pidtrimuye socialistichni ekonomichni teoriyi taki yak komunizm sindikalizm i myutyuelizm Klasichni anarhisti vvazhayut sho kapitalizm nesumisnij z socialnoyu ta ekonomichnoyu rivnostyami i tomu ne viznayut anarho kapitalizm yak anarhistsku shkolu dumki Zokrema voni stverdzhuyut sho kapitalistichni operaciyi ne ye dobrovilnimi ta sho pidtrimka klasovoyi strukturi kapitalistichnogo suspilstva vimagaye primusu yake nesumisne z anarhistskim suspilstvom Myurrej Rotbard stverdzhuye sho suchasna kapitalistichna sistema dijsno ne ye nalezhnim chinom anarhichnoyu tomu sho vona chasto vstupaye v zmovu z derzhavoyu Za slovami Rotbarda te sho zrobili Marks ta inshi avtori ce ob yednannya dvoh nadzvichajno riznih i navit superechlivih koncepcij i dij v ramkah odnogo portmanto termina Ci dvi superechlivi koncepciyi ce te sho ya b nazvav kapitalizmom vilnogo rinku z odnogo boku i derzhavnij kapitalizm z inshogo Riznicya mizh rinkovim kapitalizmom i derzhavnim kapitalizmom pishe Rotbard yakraz i ye riznicya mizh z odnogo boku mirnim i dobrovilnim obminom a z inshogo nasilnickoyu ekspropriaciyeyu Vin prodovzhuye Derzhavnij kapitalizm neminuche stvoryuye vsilyaki problemi yaki stayut nerozv yaznimi Popri zayavi Rotbarda marksisti roblyat vidminnist mizh kapitalizmom vilnogo rinku i derzhavnim Termin derzhavnij kapitalizm buv vpershe vikoristanij marksistskim politikom Vilgelmom Libknehtom v 1896 roci i Fridrihom Engelsom yakij govoriv pro kapitalizm z derzhavnoyu vlasnistyu yak pro odnu z form kapitalizmu Rotbard stverdzhuye sho anarho kapitalizm ye yedinoyu istinnoyu formoyu anarhizmu yaka mogla b isnuvati v realnosti oskilki vin stverdzhuye sho bud yaka insha forma peredbachaye avtoritarnij primus do politichnoyi ideologiyi yak ot pererozpodil privatnoyi vlasnosti Zgidno z cim argumentom vilnij rinok ce prosto prirodna situaciya yaka vinikaye v rezultati zvilnennya lyudej vid primusovoyi vladi j tyagne za soboyu stvorennya vsih gromadskih ob yednan takih yak kooperativi nekomercijni organizaciyi pidpriyemstva i tak dali Bilsh togo libertarianci stverdzhuyut sho dlya zastosuvannya livih anarhichnih idealiv potriben yakijs avtoritarnij organ dlya yihnogo nav yazuvannya Gruntuyuchis na yihnomu rozuminni anarhizmu shob primusovo zapobigti nakopichennyu privatnogo kapitalu lyudmi obov yazkovo treba bude yakas organizaciya pererozpodilu yaka matime povnovazhennya styaguvati podatok i pererozpodilyati otrimani resursi dlya bilshoyi grupi lyudej Voni prihodyat do visnovku sho cej organ za svoyeyu prirodoyu bude mati politichnu vladu i bude ni chim inshim yak derzhavoyu Riznicya mizh takoyu domovlenistyu j anarho kapitalistichnoyu sistemoyu polyagaye v tomu sho anarho kapitalisti vvazhayut dobrovilnu prirodu organizaciyi vseredini anarho kapitalizmu yaka kontrastuye z centralizovanoyu ideologiyeyu i parnim vikonavchim mehanizmom yakij na yihnyu dumku buv bi neobhidnim v egalitarno anarhistskij sistemi Z inshogo boku klasichni anarhisti stverdzhuyut sho derzhava prosto neobhidna dlya pidtrimki nedotorkannosti privatnoyi vlasnosti ta funkcionuvannya kapitalizmu Odnak Rotbard takozh napisav opublikovanu posmertno stattyu pid nazvoyu Chi ye libertarianci anarhistami v yakij vin prostezhiv etimologichni korinnya anarhistskoyi filosofiyi v kincevomu pidsumku virishiv sho vsi ninishni anarhisti ye irracionalnimi kolektivistami j tomu znahodyatsya na protilezhnih polyusah z nashoyu poziciyeyu Sho zhodna z progoloshenih anarhistskih grup ne vidpovidaye libertarianskomu polozhennyu sho navit najkrashi z nih mayut nerealistichni j socialistichni elementi u svoyih doktrinah Krim togo vin skazav Tomu mi povinni zrobiti visnovok sho mi ne anarhisti j sho ti hto nazivaye nas anarhistami ne mayut micnoyi etimologichnoyi osnovi Z inshogo boku ochevidno sho mi ne ye arhistami mi ne virimo v stvorennya efektivnoyi tiranichnoyi centralnoyi vladi yaka mozhe trimati vse pid svoyim kontrolem silovimi abo nesilovimi metodami Mozhlivo todi mi mogli b nazvati sebe novim im yam nearhist Predstavniki deyakih anarhichnih ruhiv kazhut sho anarho kapitalizm ne anarhizm stverdzhuyuchi sho tradicijno anarhizm sklavsya yak antikapitalistichni vchennya Vvazhayetsya sho taki osnovopolozhniki anarhizmu yak Vilyam Godvin i P yer Zhozef Prudon vistupali proti vlasnosti na zasobi virobnictva i proti kapitalizmu Odnak viznachennya terminiv u anarhistiv XIX v yak pravilo riznyatsya vid avtora do avtora i she ne mayut staloyi tradiciyi vzhivannya inodi zminyuyuchis vid roboti do roboti v odnogo i togo zh avtora Zokrema same Prudonom visunute nastupne gaslo Neobhidno znishiti vlasnist i zberezhit volodinnya Pid pravom volodinnya Prudon mav na uvazi uzufrukt pravo na koristuvannya chuzhim majnom pravo uzufruktuariya viklyuchalo pravo uspadkuvannya groshovij kapital ne mig buti predmetom uzufruktu Zvidsi j osobliva priroda groshovogo kapitalu Institut uspadkuvannya rozglyadavsya Prudonom yak naslidok institutu vlasnosti Institut uspadkuvannya regulyuvav vidnosini z peredachi majna vnaslidok smerti vlasnika za oznakami sporidnenosti a takozh jogo podilu mizh chlenami jogo sim yi Take majno peredayetsya osobi na pravi uzufruktariya koristuvacha majna Mansipaciya rozvitok institutu vlasnosti Z antikapitalistichnogo pafosu Prudona ne zaperechuyetsya privatna vlasnist avtor poyasnyuye dosit vagomi vidminnosti mizh vlasnistyu i volodinnyam Krim togo poziciya Prudona shodo vlasnosti zaznavala znachnih zmin Prudon protivnik kapitalizmu ale ne mensh pristrasno vistupav i proti komunizmu Jogo suchasni poslidovniki viznachayut sebe yak antikapitalistiv vilnogo rinku angl Free market anti capitalist Rizki vistupi proti komunizmu vidomi j z boku inshih vidomih anarhistiv napriklad Maksa Shtirnera Bendzhamina Takera Mihajla Bakunina en i en Takim chinom uyavlennya pro antikapitalistichnu spryamovanist anarhizmu v sensi zaperechennya realno nayavnogo kapitalizmu ne zavzhdi nosyat prokomunistichnij i antirinkovij harakter She odniyeyu rozpovsyudzhenoyu prichinoyu vidmovi dlya anarho kapitalizmu v nalezhnosti do anarhichnih ruhiv ye vhodzhennya anarho kapitalistiv do skladu parlamentaristskih partij napriklad Libertarianska partiya SShA Odnak anarho kapitalisti mozhut podilyati j antiparlamentaristski ideyi tradicijnogo volyuntaristi agoristi Taki vidomi antikapitalistichni anarhisti XIX stolittya yak P yer Zhozef Prudon abo en takozh visuvali kandidaturi j obiralisya v organi miscevogo samovryaduvannya tak samo yak i teoretik platformistskogo napryamu komunistichnogo anarhizmu v seredini 20 go stolittya Takim chinom parlamentaristska diyalnist ne ye specifichnoyu dlya predstavnikiv anarho kapitalizmu IstoriyaKlasichnij liberalizm Dokladnishe Klasichnij liberalizm Klasichnij liberalizm maye pershoryadnij vpliv na anarho kapitalistichnu teoriyu Z togo chasu yak Dzhon Lok vpershe viklav liberalnu filosofiyu u klasichnih liberaliv buli dvi osnovni temi lyudska svoboda j obmezhennya derzhavnoyi vladi Svoboda lyudini virazhalasya v prirodnih pravayi v toj chas yak obmezhennya derzhavi gruntuvalosya dlya Loka na en U XIX stolitti klasichni liberali stali osnovnimi vorogami etatizmu Odnim z primitnih avtoriv buv Frederik Bastia en yakij pisav Derzhava ce velika fikciya za dopomogoyu yakoyi kozhen pragne zhiti koshtom vsih inshih Genri Devid Toro pisav Ya vid shirogo sercya prijmayu deviz Krashij uryad toj yakij pravit yaknajmenshe i hotiv bi shob cej deviz zdijsnyuvavsya shvidshe i bilsh sistematichno Zdijsnenij vin zvoditsya vreshti resht i za ce ya tezh stoyu do devizu Krashij uryad toj yakij ne pravit zovsim a koli lyudi budut do cogo gotovi to same taki uryadi v nih i budut Pershi liberali vvazhali sho derzhava povinna obmezhuvatisya rollyu zahistu svobodi ta vlasnosti i vistupali proti vsogo krim bazovih ekonomichnih pravil Normativnim yadrom klasichnogo liberalizmu ye ideya pro te sho v umovah nevtruchannya vinikaye spontannij poryadok spivpraci v obmini tovarami j poslugami yakij zadovolnyaye potrebi lyudej Deyaki individualisti virishili sho liberalna derzhava sama nasilno zabiraye vlasnist cherez opodatkuvannya shob finansuvati svoyi poslugi iz zahistu i tomu zdavalosya b logichno neposlidovnim protistoyati rozkradannyu vodnochas pidtrimuyuchi zahisnika yakij finansuyetsya podatkom Takim chinom voni zahishali te sho mozhna rozglyadati yak radikalnij klasichnij liberalizm sho pidtrimuye tilki dobrovilno finansovanu oboronu konkurentnih privatnih postachalnikiv Odnim z pershih liberaliv yakij obgovoryuvav mozhlivist privatizaciyi zahistu individualnoyi svobodi j vlasnosti buv francuz en v XVIII stolitti U 1840 h rokah en i Gustav de Molinari vistupali za te zh same U svoyemu ese Virobnictvo bezpeki Molinari stverdzhuvav Zhoden uryad ne povinen mati prava zavazhati inshomu uryadu vstupati z nim v konkurenciyu abo vimagati shob spozhivachi bezpeki prihodili viklyuchno do nogo za cim tovarom Molinari j cej novij tip antietatistskih liberaliv gruntuvali svoyi argumenti na liberalnih idealah i klasichnij ekonomici Istorik i libertarianec Ralf Rajko stverdzhuye sho te sho pridumali ci liberalni filosofi bulo formoyu individualistichnogo anarhizmu abo yak jogo sogodni nazivayut anarho kapitalizmu chi rinkovogo anarhizmu Na vidminu vid liberalizmu Loka yakij vvazhav sho derzhava rozvivayetsya z tovaristva antietatistski liberali bachili fundamentalnij konflikt mizh dobrovilnoyu vzayemodiyeyu lyudej tobto suspilstvom ta institutami agresiyi tobto derzhavoyu Ideya suspilstvo proti derzhavi bula virazhena riznimi sposobami prirodne suspilstvo proti shtuchnogo suspilstva svoboda proti vladi suspilstvo kontraktu proti suspilstva vladi j industrialne suspilstvo proti vojovnichogo suspilstva i ce lishe deyaki z nih Antietatistska liberalna tradiciya v Yevropi j SShA prodovzhilasya pislya Molinari v rannih robotah Gerberta Spensera a takozh u takih misliteliv yak en i en Na pochatku XX stolittya mantiyu antietatistskogo liberalizmu perejnyali stari pravi Ce buli antimilitaristi antiimperialisti i piznishe protivniki Novogo kursu Deyakimi z najbilsh pomitnih chleniv starih pravih buli en Rouz Vajlder Lejn Izabel Paterson Frenk Hodorov Garet Garrett i Genri Menken U 1950 h rokah z yavivsya novij ob yednanij konservatizm takozh zvanij konservatizmom Holodnoyi vijni yakij vikoristovuvali pravi u Spoluchenih Shtatah sho pidkreslyuvav antikomunizm Ce sponukalo libertarianskij ruh starih pravih vidokremitisya vid pravih i shukati alyansi z teper livim antivoyennim ruhom i pochati stvoryuvati libertarianski organizaciyi napriklad Libertariansku partiyu Individualistichnij anarhizm XIX stolittya v SShA Amerikanski individualistichni anarhisti napriklad Lizander Spuner 1808 1887 duzhe povplivali na formuvannya anarho kapitalizmu Na Rotbarda vplinuli roboti amerikanskih individualistichnih anarhistiv XIX stolittya na yakih takozh vplinuv klasichnij liberalizm Vzimku 1949 roku pid vplivom kilkoh anarhistiv individualistiv XIX stolittya Rotbard virishiv vidmovitisya vid minimalnogo derzhavnogo vtruchannya i prijnyati individualistichnij anarhizm U 1965 roci vin skazav Lizander Spuner i Bendzhamin R Taker buli neperevershenimi politichnimi filosofami i sogodni nemaye nichogo bilsh neobhidnogo nizh vidrodzhennya i rozvitok znachnoyu miroyu zabutoyi spadshini yaku voni zalishili politichnij filosofiyi Vin vvazhav sho voni pomilkovo rozumili ekonomiku oskilki individualisti XIX stolittya pid vplivom klasichnih ekonomistiv keruvalisya trudovoyu teoriyeyu vartosti a Rotbard nalezhav do avstrijskoyi shkoli yaka ne zgidna z trudovoyu teoriyeyu vartosti Vin pragnuv poyednati zahist amerikanskih individualistiv XIX stolittya vilnogo rinku i privatnij zahist z principami avstrijskoyi ekonomiki V tili dumki vidomoyi yak avstrijska ekonomika ye naukove poyasnennya roboti vilnogo rinku i naslidkiv vtruchannya uryadu na cej rinok yaki individualistichni anarhisti mozhut legko vklyuchiti u svij politichnij i socialnij svitoglyadi Vin vvazhav sho ekonomichni naslidki politichnoyi sistemi yaku voni zahishayut ne privedut do ekonomiki v yakij lyudyam budut platiti proporcijno do praci i pri comu pributok ta vidsotki ne zniknut yak ochikuvali anarho individualisti Taker vvazhav sho neregulovanij bankivskij i finansovij vipusk vikliche zbilshennya groshovoyi masi tomu procentni stavki vpadut do nulya abo nablizyatsya do nogo Rotbard ne pogodivsya z cim v Doktrini Spunera Takera poglyad ekonomista Vin kazhe sho po pershe Taker pomilyavsya vvazhayuchi sho ce prizvede do zbilshennya groshovoyi masi tomu sho groshova masa na vilnomu rinku bude samoregulovanoyu Yakbi ce bulo ne tak to vinikla b inflyaciya tomu ne zavzhdi bazhano zbilshuvati groshovu masu Po druge vin govorit sho Taker pomilkovo vvazhaye sho interes znikne nezalezhno vid togo sho lyudi v cilomu ne zahochut davati svoyi groshi inshim bez kompensaciyi tomu nemaye prichin za yakimi ce moglo b zminitisya tilki tomu sho bankivska sprava bula neregulovanoyu Taker dotrimuvavsya trudovoyi teoriyi vartosti i v rezultati vin dumav sho na vilnomu rinku lyudyam budut platiti proporcijno tomu skilki praci voni doklali j sho yaksho voni ne budut zajnyati traplyatimutsya vipadki ekspluataciyi abo lihvarstva Yak vin poyasnyuye v Derzhavnomu socializmi ta anarhizmi jogo teoriya polyagala v tomu sho neregulovana bankivska diyalnist prizvede do togo sho bude dostupno bilshe groshej i sho ce dozvolit stvoriti novi pidpriyemstva sho svoyeyu chergoyu pidvishit popit na robochu silu Ce privelo jogo do dumki sho trudova teoriya vartosti bude vipravdana i rivni trudovi resursi otrimayut rivnu oplatu Buvshi ekonomistom AESh Rotbard ne pogodzhuvavsya z teoriyeyu praci j vvazhav sho cini na tovari ta poslugi proporcijni granichnij korisnosti a ne kilkosti robochoyi sili na vilnomu rinku Vin ne dumav sho v lyudyah yaki otrimuyut dohid ye shos ekspluatatorske v zalezhnosti vid togo skilki pokupci yihnih poslug cinuyut svoyu pracyu abo sho viroblyaye cyu pracyu Osoblive znachennya dlya anarho kapitalistiv Takera i Spunera mayut ideyi suverenitetu osobistosti rinkova ekonomika j opoziciya kolektivizmu Viznachalnim momentom z yakim voni zgodni ye toj sho zahist svobodi ta vlasnosti povinni zabezpechuvatisya na vilnomu rinku a ne derzhavoyu Taker vvazhav sho Zahist ce tezh posluga yaka nichim ne vidriznyayetsya vid inshih poslug a nadannya poslug zahistu v rivnij miri korisna i potribna profesiya i otzhe yih krugoobig mozhna povnoyu miroyu rozglyadati v konteksti rinkovogo zakonu popitu i propoziciyi U comu sensi v ramkah vilnogo rinku tovar zahistu bude prodavatisya za sobivartistyu virobnictva tomu konkurentna perevaga i perevagi kliyentiv distanutsya tim hto zabezpechuye krashu yakist nadanoyi produkciyi za najnizhchoyu cinoyu Tobto mi mozhemo stverdzhuvati sho virobnictvo i prodazh cogo tovaru poslugi monopolizovani derzhavoyu yaka vstanovlyuye nepomirni cini Model vilnogo suspilstvaZ tochki zoru anarho kapitalizmu u vilnomu suspilstvi pravoohoronni sudovi ta inshi poslugi zabezpechennya bezpeki povinni nadavatisya na vilnomu rinku v ramkah konkurenciyi mizh postachalnikami cih poslug i vibiratisya ta finansuvatisya spozhivachami v dobrovilnomu poryadku a ne centralizovano za dopomogoyu konfiskacijnogo opodatkuvannya Groshi poryad z usima inshimi tovarami j poslugami povinni nadavatisya v privatnomu poryadku i na konkurentnij osnovi na vidkritomu rinku Otzhe osobista ta ekonomichna diyalnist v umovah anarho kapitalizmu povinna regulyuvatisya bezposeredno zhertvami i yihnimi bezposeredno obranimi agentami cherez rinkovi organizaciyi z vregulyuvannya superechok v ramkah kontraktu a ne za zakonom cherez centralizovano viznachane pokarannya pri politichnij monopoliyi yaka provokuye korupciyu cherez kolektivizaciyu vlasnosti j spotvorennya rinkovih umov Regulyuvannya biznesu take yak korporativni standarti zv yazki z gromadskistyu markuvannya produkciyi pravila zahistu prav spozhivachiv etika i trudovi vidnosini povinni regulyuvatisya dobrovilno cherez vikoristannya konkurentnih torgovih asociacij profesijnih tovaristv i organiv zi standartizaciyi teoretichno ce zabezpechilo b rinkovij dostup do rishen pidpriyemstv i dozvolilo b rinku efektivno vzayemodiyati z pidpriyemstvami za dopomogoyu spozhivchih spilok zamist centralizovanih normativnih mandativ dlya kompanij yaki nav yazuyutsya derzhavoyu yaki yak stverdzhuyut libertarianci neefektivni cherez regulyativne zahoplennya Istorichni precedentiDeyaki libertarianci vvazhayut sho mozhna navesti dekilka istorichnih tovaristv blizkih do anarho kapitalizmu Vilni mista serednovichnoyi Yevropi Ekonomist i libertarianec en vvazhaye sho mi mozhemo rozglyadati vilni mista serednovichnoyi Yevropi yak priklad bezderzhavnih abo praktichno bezderzhavnih tovaristv Priklad politichnogo ustroyu vilnih mist serednovichnoyi Yevropi nadihnuv anarhistiv usih napryamiv Buvshi pershimi vilnimi lankami v lancyuzi feodalizmu ci mista stali centrami ekonomichnogo rozvitku torgivli mistectva i kulturi v Yevropi Voni buli pritulkami dlya selyan kripakiv yaki takim chinom mogli za zakonom znajti svobodu yaksho yih ne spijmali protyagom roku ta odnogo dnya Ci suspilstva takozh buli prikladom togo yak lyudi mozhut samostijno stvoryuvati j ob yednuvatisya v asociaciyi pravozahisnogo strahovogo ta gromadskogo spryamuvannya Zvichajno zh livi anarhisti ta anarho kapitalisti po riznomu divlyatsya na priklad vilnih mist livi pidkreslyuyut komunistichni j egalitarni aspekti v ustroyi vilnih mist todi yak pravi vkazuyut na praktichno neregulovanij vilnij rinok i stihijnij poryadok Serednovichna Islandiya Interpretaciya Altingu stvorena v XIX stolitti v Islandskij Vilnij derzhavi yaka na dumku avtoriv na kshtalt Devida D Fridmana i ru bula shozha pevnoyu miroyu na anarho kapitalistichne suspilstvo Libertarianskij ideolog D Fridman vvazhav sho Serednovichni islandski instituti vidriznyayutsya v pevnomu sensi svoyeridnimi ta cikavimi osoblivostyami Voni cilkom mogli buti rezultatom fantaziyi bozhevilnogo ekonomista yakij virishiv pereviriti chi mozhut rinkovi sistemi vitisniti derzhavu v yiyi osnovopolozhnih funkciyah Ne nazivayuchi islandske suspilstvo v povnomu sensi anarho kapitalistichnim Fridman vvazhaye sho pravova sistema Islandskoyi Vilnoyi derzhavi duzhe blizka do anarho kapitalistichnoyi oskilki ne divlyachis na te sho v toj chas isnuvala yedina zakonodavcha sistema sama pravozastosovna praktika nosila viklyuchno privatnij i v pevnomu sensi kapitalistichnij harakter Takim chinom ce mozhe sluzhiti prikladom togo yak anarho kapitalistichne suspilstvo mozhe funkcionuvati Navit v tih vipadkah koli v ramkah islandskoyi pravovoyi sistemi rozglyadalosya publichne pravoporushennya rozglyad vidbuvavsya shlyahom nadannya pevnomu individu v deyakih situaciyah vin obiravsya za zherebom sered prichetnih do sudochinstva lyudej prav vesti spravu i styaguvati shtrafi takim chinom peretvoryuyuchi proces v de fakto privatnij tretejskij rozglyad Komentuyuchi islandskij politichnij ustrij libertarianec Roderik Long zaznachaye Keruvannya pravovoyu sistemoyu tiyeyu miroyu v yakij vono isnuvalo znahodilosya u sferi kompetenciyi parlamentu sho skladayetsya z priblizno 40 oficeriv yakih istoriki chasto nekorektno nazivayut vozhdyami U cogo parlamentu ne bulo byudzhetu abo spivrobitnikiv vin zbiravsya tilki na 2 tizhni v rik Krim cogo obov yazku na vozhdiv takozh bula pokladena vidpovidalnist za priznachennya suddiv i zberezhennya miru v yihnij miscevosti De fakto za vikonannya cih obov yazkiv vozhdi otrimuvali vinagorodu vid yihnih zhiteliv Vikonuvali sudovi rishennya zdebilshogo ti hto peremig v sudi zvidsi j reputaciya Islandiyi yak krayini neskinchennoyi privatnoyi vorozhnechi ale poterpili yaki buli nedostatno silni dlya viplati kompensaciyi svoyimi silami mogli prodati svoyi sudovi postanovi pro kompensaciyu komus mogutnishomu napriklad vozhdyu Takim chinom navit bidni slabki j samotni lyudi ne stavali bezvidpovidalnimi zhertvami Tobto osnovoyu politichnoyi vladi vozhdya bula jogo reputaciya Posada vozhdya bula privatnoyu vlasnistyu i mogla buti kuplena abo prodana otzhe vozhdyami zazvichaj stavali ekonomichno uspishni lyudi Ale odnogo cogo bulo nedostatno Yak zaznachaye istorik i ekonomist Birgir Solvason u svoyemu nadzvichajno profesijnomu doslidzhenni togo periodu sama po sobi pokupka titulu vozhdya ne bula garantiyeyu vladi Sam titul buv praktichno marnim yaksho vozhd ne mig perekonati vilnih zemlerobiv jti za nim Vlada vozhdiv bula zaluchena ne na pevni teritoriyi a na lyudej yaki pogodzhuvalisya viznati yihnij avtoritet Takim chinom vozhd povinen buv konkuruvati za kliyentiv z inshimi vozhdyami z tiyeyi zh geografichnoyi oblasti Sistema vilnogo kontraktu mizh fermerami j vozhdyami opinilasya pid zagrozoyu pid chas ekspansiyi norvezkih koroliv sho pochalasya priblizno z 1000 r n e v ramkah chogo islandci buli zmusheni prijnyati hristiyanstvo yak nacionalnu religiyu sho sprichinilo vstanovlennya obov yazkovogo cerkovnogo podatku v 1096 mu roci Podatok viplachuvavsya miscevomu vozhdyu yakij volodiv cerkovnim dvorom Long vvazhaye sho ce davalo nespravedlivu perevagu deyakim vozhdyam yakim teper bulo neobov yazkovo spiratisya na dobrovilnu pidtrimku svoyih kliyentiv dlya zabezpechennya svoyih dohodiv Postupovo ce privelo do koncentraciyi vladi v rukah dekilkoh uspishnih vozhdiv sho dozvolilo yim poklasti kraj konkurenciyi j vstanoviti monopoliyu Popri te sho Vilna derzhava bula politichno stabilnoyu protyagom 3 h stolit tobto dovshe nizh bud yaka demokratiya yiyi dekadans na dumku Longa buv viklikanij ne nadlishkom privatizaciyi a navpaki yiyi nedolikom Vin zaznachaye Vilna Derzhava zaznala krahu ne cherez nadlishok privatizaciyi a skorishe cherez yiyi nestachu Cerkovna desyatina a osoblivo ta yiyi chastina yaka vidilyalasya na utrimannya cerkovnih dvoriv bula monopolnim i nekonkurentnim elementom sistemi Svoyeyu chergoyu vvedennya ciyeyi desyatini bulo viklikano inshim pozarinkovim nekonkurentnim elementom vstanovlennyam oficijnoyi derzhavnoyi cerkvi yaku yuridichno buli zobov yazani pidtrimuvati absolyutno vsi Krim togo pokupka tituliv vozhdyami malo b sho dala v konteksti vilnogo dostupu do ciyeyi profesiyi Ale zamist cogo kilkist postiv vozhdiv regulyuvalosya zakonom i stvorennya novih tituliv bulo mozhlivim viklyuchno za zgodoyu parlamentu tobto zi shvalennya vzhe nayavnih vozhdiv yaki zrozumilo ne pragnuli zaohochuvati konkurentiv i konkurenciyu yak taku Takim chinom do kolapsu Vilnoyi Derzhavi priveli same ti aspekti suspilnogo zhittya yaki buli menshoyu miroyu privatizovani i bilshoyu miroyu pov yazani z chimos derzhavnim todi yak same anarho kapitalistichni aspekti islandskogo suspilstva zatrimali ta vidstrochili cej dekadans na 3 stolittya Amerikanskij Starij Zahid Zgidno z doslidzhennyam i P D Gilla Starij Zahid v SShA v promizhku mizh 1830 i 1900 buv shozhij na anarho kapitalistichne suspilstvo v tomu sho privatni agentstva stvoryuvali osnovu funkcionuvannya vporyadkovanogo suspilstva v ramkah yakogo prava vlasnosti buli zahisheni a konflikti vregulovani Voni vvazhayut sho poshirenoyu mifom pro Starij Zahid ye te sho vin buv haotichnim i ne vkazuye na isnuvannya silnih institutiv privatnoyi vlasnosti Oskilki poselenci ne pretenduvali na zahidni zemli vidpovidno do federalnih zakoniv shob zapovniti cyu porozhnechu vinikali riznogo rodu nelegalni organizaciyi Benson poyasnyuye Zemelni klubi j asociaciyi z privatizaciyi zasnovuvali svoyi vlasni kontraktni sistemi v ramkah yakih vikladalisya zakoni sho regulyuyut viznachennya i zahist prav vlasnosti na zemlyu Voni vstanovlyuvali poryadok reyestraciyi pretenzij na zemlyu a takozh poryadok zahistu cih pretenzij vid storonnih dozvolyali ta vregulovuvali vnutrishni superechki j pozovi Ci domovlenosti pro vzayemnij zahist diyali tilki v tomu vipadku yaksho chlen ciyeyi asociaciyi vstupiv v neyi pidtrimuyuchi yiyi yurisdikciyu chesno dotrimuvavsya yiyi pravil i zakoniv pidkoryavsya rishennyam yiyi sudu Ti hto vidmovlyalisya piddavalisya gromadskomu vignannyu Ce peredbachalo te sho chleni klubu j asociaciyi ne nadavali tomu hto provinivsya niyakoyi pidtrimki v tomu vipadku yaksho u nogo vinikali bud yaki konflikti Tobto pri zahisti vid agresiyi vin mig rozrahovuvati tilki na svoyi sili Anderson pishe Viznachayuchi anarho kapitalizm yak suspilstvo z minimalnoyu derzhavoyu z sistemoyu prav vlasnosti sho z yavilasya i rozvivayetsya znizu vgoru zahidnij amerikanskij frontir odnoznachno buv blizkij do anarho kapitalizmu Lyudi na frontiri rozrobili instituti yaki vidpovidali nestachi resursiv z yakoyi voni buli zmusheni zitknutisya Keltska Irlandiya U svoyij roboti Do Novoyi Svobodi Myurrej Rotbard nazvav davnyu en prikladom suspilstva duzhe blizkogo do anarho kapitalizmu Posilayuchis na robotu profesora Dzhozefa Pedena vin govorit sho osnovnoyu politichnoyu odiniceyu starodavnoyi Irlandiyi buv tuat yakij zazvichaj zobrazhuyetsya yak grupa lyudej dobrovilno ob yednana dlya dosyagnennya suspilno znachushih cilej i teritorialno obmezhenij sukupnistyu zemel jogo chleniv Civilni konflikti znahodilisya v kompetenciyi privatnih arbitriv i ad yudiktatoriv yakih nazivali breonami a kompensaciya yaka nalezhala poterpilim bula zastrahovana za dopomogoyu dobrovilnih poruchnickih vidnosin Govoryachi pro koroliv tuativ Rotbard stverdzhuye Tuati obirali korolya z chleniv korolivskoyi sim yi the derbfine yaka vikonuvala rol zherciv ohoronciv spadshini Odnak politichni povnovazhennya korolya buli duzhe zhorstko obmezheni vin ocholyuvav vijska tuativ pid chas vijni ta keruvav yihnimi asambleyami Ale vesti vijnu i peregovori pro mir vin mig tilki yak predstavnik cih samih asamblej a ne yak sub yekt politichnih vidnosin Korol ne buv suverenom ne mav prav suditi chleniv tuativ Vin ne mig zajmatisya zakonotvorchoyu diyalnistyu a koli sam buv storonoyu sudovogo rozglyadu to povinen buv peredati svoyu spravu nezalezhnomu sudovomu arbitru KritikaBagato anarhistiv yak ot en stverdzhuyut sho anarho kapitalizm praktichno ne pozbuvayetsya derzhavi Vin vvazhaye sho anarho kapitalisti prosto zaminili derzhavu privatnimi ohoronnimi firmami i navryad chi yih mozhna nazvati anarhistami v klasichnomu znachenni cogo terminu Yak zaznachaye anarhist Piter Sabatini V mezhah libertarianstva Rotbard predstavlyaye tochku zoru menshosti yaka faktichno vistupaye za povnu likvidaciyu derzhavi Odnak identifikaciya Rotbarda yak anarhista vidrazu staye nevirnoyu koli viyavlyayetsya sho vin hoche skasuvati lishe publichnu derzhavu Zamist nogo vin peredbachaye nezlichenni privatni derzhavi kozhna z yakih mistit svoyi vlasni policejski sili armiyu i zakon abo kupuye ci poslugi u kapitalistichnih torgovciv Rotbard ne bachit nichogo poganogo v nakopichenni bagatstva tomu lyudi z velikim kapitalom neminuche matimut u svoyemu rozporyadzhenni silu primusu tochno tak samo yak voni ce roblyat zaraz Tak samo Bob Blek stverdzhuye sho anarho kapitalizm hoche skasuvati derzhavu dlya svogo vlasnogo zadovolennya nazivayuchi yiyi chimos inshim Vin zayavlyaye sho voni ne zasudzhuyut te sho robit derzhava voni prosto zaperechuyut proti togo hto ce robit Deyaki kritiki stverdzhuyut sho anarho kapitalizm peretvoryuye spravedlivist v tovar privatni oboronni ta sudovi firmi budut pracyuvati na tih hto platit bilshe za svoyi poslugi en stverdzhuye sho oboronni vidomstva mozhut stvoryuvati karteli j gnobiti lyudej ne poboyuyuchis konkurenciyi Filosof en stverdzhuvav sho oskilki anarho kapitalizm prosuvaye ideyu privatnih armij vin faktichno pidtrimuye obmezhenu derzhavu Vin stverdzhuye sho mozhlivo tilki uyaviti sobi anarhizm yakij ye vilnim komunistichnim i ne proponuye ekonomichnoyi neobhidnosti dlya pridushennya protidiyi U knizi Anarhiya derzhava ta utopiya Nozik stverdzhuye sho anarho kapitalistichne suspilstvo neminuche peretvoritsya v minimalnu derzhavu cherez mozhlive viniknennya monopolnoyi privatnoyi oboroni j sudovogo organu yakij bilshe ne matime konkurenciyi Vin stverdzhuye sho anarho kapitalizm prizvodit do nestabilnoyi sistemi yaka ne bude isnuvati v realnomu sviti Pol Berch stverdzhuye sho pravovi superechki sho pidporyadkovuyuyutsya kilkom yurisdikciyami j riznim pravovim sistemam budut zanadto skladnimi j dorogimi tomu najbilshij privatnij ohoronnij biznes na teritoriyi peretvoritsya v prirodnu monopoliyu en zayavlyaye sho anarho kapitalisti uyavlyayuchi sobi stabilnu sistemu konkurentnih privatnih asociacij ignoruyut yak neminuchist teritorialnih monopolistiv v upravlinni tak i vazhlivist institutiv dlya obmezhennya zlovzhivan cih monopolistiv Anarho kapitalisti zaperechuyut sho cej argument maye cirkulyarnij harakter oskilki voni vvazhayut sho monopoliyi ye shtuchnimi konstrukciyami yaki mozhut pidtrimuvatisya tilki politichnim imunitetom do prirodnih rinkovih procesiv abo postijnim nadannyam produktiv ta poslug vishoyi yakosti Yaksho konkurentam ne pereshkodzhayut uvijti na rinok voni vvazhayut sho stimul pributku yakij pidzhivlyuyetsya postijnim popitom na polipshennya proporcijno vtyaguye yih u nogo Krim togo voni vvazhayut sho serednovichni sistemi v Irlandiyi ta Islandiyi demonstruyut sho traktuvannya prava na spravedlivist yak vlasnosti oznachaye sho vona prodayetsya ne kupuyetsya zhertvami Deyaki libertarianci proponuyut sistemu vidnovnogo pravosuddya v yakij pravo na vidshkoduvannya zbitku stvorenim porushennyam majna zhertv mozhe buti princip gomstedu vid mislivciv za golovami yaki prityagayut zlochinciv do vidpovidalnosti stvoryuyuchi tim samim stimul dlya lyudej shob pracyuvati zahishayuchi prava poterpilih yaki v inshomu vipadku ne zmogli b oplatiti servis Prava i svobodi Bagato anarho kapitalistiv vvazhayut sho legitimnimi ye tilki en ale ne pozitivni prava Deyaki kritiki vklyuchayuchi Noama Chomski vvazhayut sho mizh pozitivnimi j negativnimi pravami nemaye niyakoyi riznici Anarho kapitalizm na moyu dumku ye doktrinalnoyu sistemoyu yaka pri realizaciyi prizvede do form tiraniyi j gnoblennya takoyi sili sho lyudstvo navryad chi stikalosya z chimos nastilki zhahlivim v minulomu Ya vvazhayu sho jogo antilyudyani ideyi nikoli ne budut realizovani bo cya ideologiya vmit zrujnuye bud yake suspilstvo yake dopustilo taku fatalnu pomilku Ideya dobrovilnogo dogovoru mizh suverenom i jogo golodnim slugoyu viglyadaye yak hvorij zhart yaka mozhlivo zaslugovuye hiba sho obgovorennya v ramkah akademichnogo seminaru prisvyachenogo vivchennyu naslidkiv na mij poglyad absolyutno absurdnih idej anarho kapitalizmu ale seminar cej mabut i ye te yedine misce de podibni ideyi mozhna rozglyadati serjono Noam Chomski Pro anarhizm en takozh stverdzhuye sho anarho kapitalistichne viznachennya svobodi absolyutno negativne i v jogo ramkah nemozhlivo garantuvati pozitivnu svobodu individualnoyi avtonomiyi ta nezalezhnosti Ekonomika i vlasnist Bilshist anarhistiv vvazhaye sho deyaki kapitalistichni ugodi ne mayut dobrovilnogo harakteru i sho pidtrimka klasovoyi strukturi kapitalistichnogo suspilstva maye na uvazi primus sho porushuye bazovi anarhichni principi Devid Greber argumentuvav svij skepticizm shodo anarho kapitalizmu takim chinom Chesno kazhuchi ya dosit skeptichno stavlyusya do idej anarho kapitalizmu Yaksho ankapi predstavlyayut svit rozdilenij na tih robotodavciv sho volodiyut vlasnistyu ta pozbavlenih yiyi najmanih robitnikiv ale bez mehanizmiv institucijnogo primusu to ya prosto ne mozhu zrozumiti yak same vin bude funkcionuvati Vi postijno mozhete sposterigati yak ankapi govoryat shos na kshtalt Yaksho ya hochu najnyati kogo nebud dlya roboti v moyemu gorodi yak vi zbirayetesya zupiniti mene bez primusu Zvernit uvagu sho vi nikoli ne pochuyete shos na kshtalt yaksho ya zbirayusya sam najnyatisya i popracyuvati v chiyemu nebud chuzhomu gorodi yak vi mene zupinite Istorichno nihto i nikoli ne vikonuvav podibnogo rodu robotu za svoyim vlasnim bazhannyam yaksho bula hoch yakas alternativa Deyaki kritiki stverdzhuyut sho anarho kapitalistichna koncepciya dobrovilnogo viboru ne vrahovuye primus obumovlenij yak lyudskim tak i nelyudskim faktorami napriklad potrebi v harchuvanni i zhitli tak samo yak i shtuchnij deficit cih resursiv viklikanij diyami yihnih vlasnikiv v tomu chisli i v osoblivosti lyudej abo klasu yaki ye vlasnikami tituliv vlasnosti na zasobi virobnictva Napriklad yaksho lyudini potribna robota dlya togo shob progoduvati i zabezpechiti sebe zhitlom vidnosini mizh pracivnikom i robotodavcem mozhut rozcinyuvatisya yak nedobrovilni Kritika inshogo rodu polyagaye i v tomu sho pracivnik mozhe diyati nedobrovilno bo ekonomichna sistema v ramkah yakoyi vin zhive i pracyuye mozhe zmushuvati odnih individiv pracyuvati na inshih v konteksti sformovanih vidnosin primusu obumovlenih titulami privatnoyi vlasnosti Deyaki filosofski koncepciyi rozglyadayut bud yaki prava abo tituli vlasnosti na zemlyu yak amoralni j nelegalni Deyaki kritiki anarho kapitalizmu napriklad geolibertarianci sho pidtrimuyut povnu privatizaciyu kapitalu vvazhayut sho zemlya i prirodni materiali zalishayutsya inshim faktorom virobnictva i ne mozhut buti spravedlivo konvertovani v privatnu vlasnist oskilki ne ye produktom lyudskoyi praci Deyaki socialisti v tomu chisli j inshi rinkovi anarhisti kshtalt myutyuelistiv vistupayut kategorichno proti zaochnih prav vlasnosti U anarho kapitalizmu ye dosit suvori kriteriyi nalezhannya vlasnosti kozhen zberigaye svoyu vlasnist doki ne prodaye abo ne daruye yiyi Anarhisti yaki kritikuyut cyu tochku zoru zazvichaj dotrimuyutsya nabagato mensh zhorstkih kriteriyiv vtrati prav vlasnosti Napriklad lyudina mozhe vtratiti pravo vlasnosti na predmet koli vin perestaye jogo vikoristovuvati a na zemlyu koli perestaye yiyi zajmati Bilsh togo ideya pervisnogo prisvoyennya absolyutno protilezhna socializmu i tradicijnim anarhichnim shkolam tak samo yak i bud yakij moralnoyi abo ekonomichnoyi filosofiyi sho nadilyaye lyudej rivnimi pravami na zemlyu i prirodni resursi Anarho kapitalisti zaperechuyut sho vlasnist ne tilki prirodna ale j neminucha Pri comu voni posilayutsya na Radyanskij Soyuz yak na neminuchij rezultat yiyi zaboroni ta kolektivizaciyi sho na yihnyu dumku likviduye stimuli vilnogo rinku i vidpovidalnist vlasnika porodzhuyuchi chorni rinki Potim Kosanke znishuye tak zvanu egalitarnu dogmu faktami ta logikoyu demonstruyuchi sho vsi vitrati na zhittya viznachayutsya cilkom prirodno i zalezhni vid velicheznoyi kilkosti chinnikiv ne mozhut buti vregulovani politichnimi zasobami bez negativnih naslidkiv LiteraturaDokumentalna literatura Nizhche navedeno chastkovij spisok pomitnih naukovih robit prisvyachenih anarho kapitalizmu Myurrej Rotbard zasnovnik anarho kapitalizmu Do novoyi svobodi Libertarianskij manifest poslidovnij viklad libertarianskoyi teoriyi j roboti anarho kapitalistichnogo suspilstva moralne vipravdannya vilnogo suspilstva Vlada i rinok Derzhava j ekonomika klasifikaciya derzhavnih ekonomichnih vtruchan Lyudina ekonomika ta derzhava avstrijska mikro i makroekonomika Devid D Fridman Mehanika Svobodi klasichna poslidovnij zahist anarho kapitalizmu poyasnennya togo yak v anarho kapitalistichnomu suspilstvi pracyuvatimut sudi ta hto bude buduvati dorogi en en trivalij zahist filosofskogo i politichnogo anarhizmu z ostannoyu versiyeyu anarho kapitalistichnoyi riznomanitnosti zasnovana na poyednanni prirodnih prav argumentiv Gans German Goppe Anarho kapitalizm anotovana bibliografiya 11 sichnya 2014 u Wayback Machine Teoriya socializmu i kapitalizmu 31 serpnya 2013 u Wayback Machine Ekonomika i etika privatnoyi vlasnosti doslidzhennya z politichnoyi ekonomiyi j filosofiyi en ekonomika i politika monarhiyi demokratiyi ta prirodnogo poryadku en Pidpriyemstvo prava pravosuddya bez derzhavi Sluzhiti j zahishati privatizaciya i spilnota u sferi kriminalnogo pravosuddya en i en Suverenna Lyudina en Pravo i nepravda primusu z boku derzhavi en en teza Franca Oppengejmera zastosovana do rannoyi istoriyi Spoluchenih Shtativ Gerbert Spenser Socialna statika mistit ese Pravo ignoruvati derzhavu hocha Spenser ne ye anarho kapitalistom ale bagato jogo idej vklyuchayuchi zakon rivnoyi svobodi pereduvali poyavi suchasnogo anarho kapitalizmu en Pidpriyemnictvo yusticiyi na vilnomu rinku 6 veresnya 2014 u Wayback Machine rozglyadaye pidpriyemnicku rol organiv yusticiyi en Anarhiya i zakon politichna ekonomiya viboru 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine kniga na 700 storinok sho predstavlyaye osnovni argumenti istorichnih doslidzhen pro anarho kapitalizm Hudozhnya literatura Anarho kapitalizm buv doslidzhenij v deyakih literaturnih tvorah osoblivo v naukovij fantastici Rannim prikladom ye Robert Gajnlajn z jogo romanom 1966 roku Misyac suvorij gospodar v yakomu vin doslidzhuye te sho vin nazivaye racionalnij anarhizm Avtori kiberpanku i postkiberpanku buli osoblivo zacharovani ideyeyu rozpadu nacionalnih derzhav U kilkoh istoriyah Vernora Vinzha vklyuchayuchi Pokinuti v realnomu chasi i en zobrazheni anarho kapitalistichni suspilstva inodi v spriyatlivomu svitli a inodi nemaye Nil Taun Stivenson z jogo Lavina ta Almazne stolittya tvori en en i en en vikoristovuyut ideyi anarho kapitalizmu Zobrazhennya anarhiyi v kiberpanku variyuyetsya vid pohmurogo do optimistichnogo nastroyu Pri comu vikoristannya takih idej nichogo ne govorit pro politichni poglyadi avtora Zokrema Nil Stivenson utrimuyetsya vid radikalnih politichnih zayav koli jogo navmisno provokuyut U noveli Metta Stouna V stepah Centralnoyi Aziyi amerikanskij student Gred zaproshenij na robotu v gazeti v Mongoliyi ta viyavlyaye sho mongolske suspilstvo ye praktichno bezderzhavnim perebuvayuchi na piv anarho kapitalistichnomu shlyahu Spochatku novela bula napisana dlya reklami ekonomichnogo traktatu Fyurle Chista logika viboru 1986 roku Sharper Security A Sovereign Security Company Novel sho vhodit v seriyu Tomasa S yuella nalashtovanij na paru desyatilit v najblizhchomu majbutnomu z tochki zoru svobodi suspilstva zasnovanogo na individualnomu vibori ta ekonomici vilnogo rinku i mistit suspilstvo de lyudi najmayut ohoronnu kompaniyu shob zahistiti j zastrahuvati yih vid zlochiniv Ohoronni kompaniyi ye suverennimi ale kliyenti mozhut vilno obirati mizh nimi Voni viglyadayut yak poyednannya strahovih i voyenizovanih sil policiyi Bagato ye anarho kapitalistichnih tem ye u tvori v tomu chisli doslidzhennya nedotrimannya suverennogo imunitetu privatnih dorozhnih sistem laissez faire rinku i konkurentnih valyut U vebkomiksi Vtecha z Terri Sendi Sendforta Skotta Bizera i Li Ouksa doslidzhuyetsya bezderzhavnij kapitalizm zasnovanogo na Cereri i jogo vzayemodiyu z agresivnim etatistskim suspilstvom Terra PosilannyaAdams Ian 2002 Political Ideology Today p 135 Manchester University Press Ostergaard Geoffrey 2003 Anarchism In W Outwaite Ed The Blackwell Dictionary of Modern Social Thought p 14 Blackwell Publishing Roberta Modugno Crocetta Murray Rothbard s anarcho capitalism in the contemporary debate A critical defense 27 lyutogo 2013 u Wayback Machine Michael Oliver Exclusive Interview With Murray Rothbard 2007 08 07 u Wayback Machine originally published in The New Banner A Fortnightly Libertarian Journal February 25 1972 For an earlier published use of anarcho capitalism by Rothbard see his Know Your Rights 11 serpnya 2011 u Wayback Machine WIN Peace and Freedom through Nonviolent Action Volume 7 No 4 March 1 1971 6 10 fare tunes org Arhiv originalu za 2 serpnya 2019 Procitovano 17 serpnya 2019 kanopiadmin 30 lipnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 11 grudnya 2019 Procitovano 17 serpnya 2019 Avrich Pol Golosa anarhistov ustnaya istoriya anarhizma v Amerike sokrashyonnoe izdanie v myagkoj oblozhke 1996 s 282 Rotbard Myurrej N Budushee mira i kapitalizma 16 zhovtnya 2008 u Wayback Machine Myurrej Rotbard sleva i sprava perspektivy svobody Adams Yan Politicheskaya ideologiya segodnya Izdatelstvo Manchester University Press 2001 s 33 Myurrej Rotbard Koncepcii roli intellektualov v socialnyh izmeneniyah po otnosheniyu k laissez faire PDF Arhivirovano iz originalnogo PDF 16 dekabrya 2008 goda Istochnik 28 dekabrya 2008 Vejk Devid Anarhistskoe pravosudie s 223 24 Sabatini Piter Libertarianstvo fiktivnaya anarhiya Anarhizm Obzor Kosanke vmesto politiki Don Stejsi 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Libertarianskie dokumenty VOL 3 st NO 3 2011 www nolanchart com Arhiv originalu za 18 serpnya 2019 Procitovano 18 serpnya 2019 Myurrej Rotbard Vlast i Rynok Oboronnye uslugi na Svobodnom Rynke 11 listopada 2014 u Wayback Machine p 1051 Mezhdu prochim tem bolee lyubopytno chto v to vremya kak storonniki spravedlivosti dolzhny po logike svoej pozicii byt revnostnymi storonnikami edinogo mirovogo pravitelstva chtoby nikto ne zhil v sostoyanii anarhii v otnoshenii nikomu drugomu oni pochti nikogda ne yavlyayutsya kanopiadmin 18 serpnya 2014 PDF angl Mises Institute Arhiv originalu za 7 bereznya 2012 Procitovano 18 serpnya 2019 Fridman Devid D Mashiny svobody Glava 42 Lison Piter Anarhiya svobodna ili pochemu samoupravlenie rabotaet luchshe chem vy dumaete Institut Katona 6 avgusta 2007 goda Cato Unbound org Hans Germann Hoppe Argumentaciya etiki 13 veresnya 2019 u Wayback Machine Polucheno 6 fevralya 2007 g Fridman Devid D 1982 Glava 41 Problemy Mehanizm svobody 11 listopada 2020 u Wayback Machine Polucheno 27 aprelya 2015 g kanopiadmin 18 serpnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 6 serpnya 2019 Procitovano 18 serpnya 2019 libertarianism 2007 In Encyclopaedia Britannica Retrieved 30 July 2007 from Encyclopaedia Britannica Online Murray N Rothbard 1926 1995 American economist historian and individualist anarchist Anarchist Voices An Oral History of Anarchism in America Abridged Paperback Edition 1996 p 282 Although there are many honorable exceptions who still embrace the socialist label most people who call themselves individualist anarchists today are followers of Murray Rothbard s Austrian economics and have abandoned the labor theory of value Mutualist Political Economy Preface 15 kvitnya 2011 u Wayback Machine Hoppe Hans Hermann 2001 Anarcho Capitalism An Annotated Bibliography 11 sichnya 2014 u Wayback Machine Retrieved 23 May 2005 Hoppe Hans Hermann 2001 Anarcho Capitalism An Annotated Bibliography 11 sichnya 2014 u Wayback Machine Retrieved 23 May 2005 Hoppe Hans Hermann 2001 Anarcho Capitalism An Annotated Bibliography 11 sichnya 2014 u Wayback Machine Retrieved 23 May 2005 Hoppe Hans Hermann 2001 Anarcho Capitalism An Annotated Bibliography 11 sichnya 2014 u Wayback Machine Retrieved 23 May 2005 kanopiadmin 18 serpnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 11 serpnya 2019 Procitovano 18 serpnya 2019 kanopiadmin 18 serpnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2014 Procitovano 18 serpnya 2019 kanopiadmin 18 serpnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 11 serpnya 2019 Procitovano 18 serpnya 2019 Rotbard Myurrej N 1975 Obshestvo bez gosudarstva 10 grudnya 2013 u Wayback Machine Informacionnyj byulleten Libertarianskogo foruma yanvar 1975 Eksklyuzivnoe intervyu s Myurreem Rotbardom Novoe znamya dvuhnedelnyj libertarianskij zhurnal 25 fevralya 1972 g angl LewRockwell com Arhiv originalu za 18 chervnya 2015 Procitovano 18 serpnya 2019 Myurrej Rotbard 2000 Egalitarizm kak vosstanie protiv prirody i drugie ocherki i drugie ocherki Institut Lyudviga fon Mizesa 2000 S 207 Gess Karl 1969 Pismo iz Vashingtona 24 grudnya 2012 u Wayback Machine Libertatian Forum Vol I VI 15 iyunya 1969 g angl LewRockwell com Arhiv originalu za 18 chervnya 2015 Procitovano 18 serpnya 2019 kanopiadmin 30 lipnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 11 grudnya 2019 Procitovano 18 serpnya 2019 Long Roderik T 199 Prizyv k publichnoj sobstvennosti Sostavov 5 net 3 vesna Obzor Kosanke vmesto politiki Don Stejsi 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Libertarianskie dokumenty VOL 3 st NO 3 2011 Obzor Kosanke vmesto politiki Don Stejsi 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Libertarianskie dokumenty VOL 3 st NO 3 2011 Institut Lyudviga fon Mizesa Lyudina ekonomika ta derzhava ISBN 978 0 945466 30 7 Rotbard Myurrej N 1962 Chelovek ekonomika i gosudarstvo s vlastyu i rynkom Mises org kanopiadmin 18 serpnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 11 serpnya 2019 Procitovano 20 serpnya 2019 Nozik Robert 1973 Anarhiya gosudarstvo i utopiya Fridman Devid Mehanizm svobody rukovodstvo k radikalnomu kapitalizmu Harper amp Row S 144 145 Braun Syuzen Lav Svobodnyj rynok kak spasenie ot pravitelstva Anarho kapitalisticheskij vzglyad Znachenie rynka Svobodnyj rynok v zapadnoj kulture pod redakciej Dzhejmsa Dzh Karriera Berg Oksford 1997 s 113 Fridman Devid Mashiny Svobody Vtoroe izdanie La Salle Ill Open Court pp 116 17 Fridman Devid Mehanizm svobody rukovodstvo k radikalnomu kapitalizmu Harper amp Row S 127 28 praxeology net Arhiv originalu za 16 sichnya 2013 Procitovano 20 serpnya 2019 Stringem Edvard Kurott Nikolas 2010 Povyshenie pravoporyadka pravitelstva v Anglii Presledovanie pravosudiya pravo i ekonomika yuridicheskih uchrezhdenij Edvard Lopes red Nezavisimyj institut 2010 Stringem Edvard zima 1998 1999 Zakon o rynke Zhurnal libertarianskih issledovanij Stringem Edvard Zhivickij Todd 5 noyabrya 2005 g Sopernichestvo i prevoshodnaya otpravka analiz konkuriruyushih sudov v srednevekovoj i rannej sovremennoj Anglii Dzhordzh Mejson Yuridicheskie i ekonomicheskie issledovaniya kanopiadmin 18 serpnya 2014 angl Mises Institute Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2014 Procitovano 20 serpnya 2019 wiki seasteading org Arhiv originalu za 20 serpnya 2019 Procitovano 20 serpnya 2019 Stringem Edvard 2015 Chastnoe pravitelstvo Izdatelstvo Oksfordskogo universiteta Kaplan Brajan Stringem Edvard 2008 Privatizaciya razresheniya sporov Teoreticheskie voprosy v oblasti prava O Kif Metyu 1989 Pravosudie protiv restitucii 11 listopada 2020 u Wayback Machine Yuridicheskie zametki 5 Libertarianskij alyans Benson Bryus 1998 Sluzhit i zashishat privatizaciya i soobshestvo v sfere ugolovnogo pravosudiya kanopiadmin 18 serpnya 2014 PDF angl Mises Institute Arhiv originalu za 7 bereznya 2012 Procitovano 20 serpnya 2019 www antiwar com Arhiv originalu za 3 lipnya 2013 Procitovano 20 serpnya 2019 Tem Kris R oktyabr 1983 goda Chikagskaya shkola uroki tridcatyh i vosmidesyatyh Ekonomicheskie voprosy p 56 Obzor Kosanke vmesto politiki Don Stejsi 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Libertarianskie dokumenty VOL 3 st NO 3 2011 Bruks Frenk H 1994 Individualisticheskie anarhisty antologiya svobody 1881 1908 Izdatelstvo tranzakcij p XI ISBN 1 56000 132 1 Obychno schitayushijsya krajne levoj ideologiej anarhizm vsegda vklyuchal znachitelnoe napryazhenie radikalnogo individualizma ot giperracionalizma Godvina do egoizma Shtirnera do libertariancev i anarho kapitalistov segodnyashnego dnya Dzhozef Kan 2000 Anarhizm simvol very kotoryj ne ostanetsya myortvym rasprostranenie mirovogo kapitalizma voskreshaet davnishnee dvizhenie Nyu Jork Tajms 5 avgusta Kolin Mojnihan 2007 Knizhnaya yarmarka obedinyaet anarhistov Vo vsyakom sluchae v duhe Nyu Jork Tajms 16 aprelya Marshall Piter 2008 en London Harper Mnogoletnik p 565 Fakticheski nemnogie anarhisty prinyali by anarho kapitalistov v anarhistskij lager poskolku oni ne razdelyayut ozabochennost ekonomicheskim ravenstvom i socialnoj spravedlivostyu Ih korystnye raschyotlivye rynochnye lyudi ne mogli by praktikovat dobrovolnoe sovmestnoe sotrudnichestvo operaciya i vzaimopomosh Poetomu anarho kapitalistov dazhe esli oni otvergayut gosudarstvo luchshe vsego nazvat pravymi libertariancami a ne anarhistami Newman Saul 2010 Politika postanarhizma Izdatelstvo Edinburgskogo universiteta p 43 Vazhno razlichat anarhizm i nekotorye napravleniya pravogo libertarianstva kotorye poroj nosyat odnoimyonnoe imya naprimer anarho kapitalizm Rotbarda ISBN 0748634959 McKay Iain 2008 Razdel F Yavlyaetsya li anarho kapitalizm tipom anarhizma Anarhist FAQ Tom 1 Oklend Edinburg AK Press ISBN 978 1902593906 Tem Kris R oktyabr 1983 goda Chikagskaya shkola uroki tridcatyh i vosmidesyatyh Ekonomicheskie voprosy p 56 web archive org 2 veresnya 2009 Arhiv originalu za 12 zhovtnya 2009 Procitovano 11 serpnya 2019 Socialism Utopian and Scientific Chpt 3 www marxists org Procitovano 11 serpnya 2019 Rotbard Myurrej N 25 fevralya 1972 goda Eksklyuzivnoe intervyu s Myurreem Rotbardom Novyj banner dvuhnedelnyj libertarianskij zhurnal Tem Kris R oktyabr 1983 goda Chikagskaya shkola uroki tridcatyh i vosmidesyatyh Ekonomicheskie voprosy p 56 Roker Rudolf 1938 en Seker i Varburg p 11 do teh por poka vnutri obshestva obladayushaya i ne obladayushaya gruppa lyudej stalkivaetsya drug s drugom vo vrazhdebnosti gosudarstvo budet nezamenimo dlya obladayushego menshinstva v zashite svoih privilegij kanopiadmin 3 grudnya 2007 Are Libertarians Anarchists angl Mises Institute Procitovano 11 serpnya 2019 Individualnoe vladenie yavlyaetsya neobhodimym usloviem socialnoj zhizni sobstvennost ubivaet zhizn eto dokazano vsem pyatitysyacheletnim sushestvovaniem sobstvennosti vladenie sootvetstvuet pravu sobstvennost vrazhdebna emu Unichtozhte sobstvennost i sohranite vladenie Prudon P Zh Chto takoe sobstvennost ili Issledovanie o principe prava i vlasti 2011 11 14 u Wayback Machine M Respublika 1998 V 1840 godu on treboval zameny sobstvennosti individualnym vladeniem chem dolzhno byt na svete unichtozheno zlo No uzhe v 1841 godu on obyasnyaet chto pod sobstvennostyu on razumeet edinstvenno lish zloupotreblenie eyu on togda zhe ukazyvaet na neobhodimost sozdaniya obshestvennoj sistemy gde najdut svoyo mesto pravo na torgovlyu i obmen pravo nasledovaniya rodstvennikami pravo pervorodstva pravo zaveshaniya V 1846 godu on govorit V odin prekrasnyj den preobrazovannaya sobstvennost stanet polozhitelnoj sovershennoj socialnoj i istinnoj ideej novaya sobstvennost zastupit mesto staroj i budet odinakovo dlya vseh dejstvitelna i blagodetelna V 1848 godu on obyasnyaet Sobstvennost nikogda ne mozhet ischeznut poskolku chelovecheskaya lichnost obrazuet eyo osnovanie i soderzhanie Kak postoyannoe pobuzhdenie k rabote kak protivnik bez kotorogo rabota oslabela by i ischezla sobstvennost dolzhna zhit v serdce cheloveka A v 1858 godu on govorit To chego ya hotel eshyo v 1840 godu opredelyaya ponyatie sobstvennosti i chego ya hochu eshyo i teper est ne razrushenie sobstvennosti mne uzhe nadoelo povtoryat eto da eto krome togo oznachalo by chto vmeste s Russo Platonom takzhe Luk Blanom i vsemi drugimi protivnikami sobstvennosti ya vpadayu v kommunizm ot kotorogo ya sebya ohranyayu so vseyu strogostyu Elcbaher P Sut anarhizma M AST 2009 Kommunizm i anarhiya Toro Genri Devid 1849 Grazhdanskoe nepovinovenie Razin Salli Klassicheskij liberalizm i mezhdunarodnyj ekonomicheskij poryadok issledovaniya po teorii i intellektualnoj istorii Routledge Velikobritaniya ISBN 978 0 415 16493 1 1998 s 17 kanopiadmin 5 kvitnya 2005 angl Mises Institute Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2018 Procitovano 15 serpnya 2019 praxeology net Arhiv originalu za 16 sichnya 2013 Procitovano 15 serpnya 2019 tolko neskolko chelovek takih kak Myurrej Rotbard iz Vlasti i rynka i nekotorye avtory statej nahodilis pod vliyaniem etih lyudej Bolshinstvo soznatelno ne evolyucionirovali iz etoj tradicii oni byli dovolno avtomaticheskim produktom amerikanskoj sredy DeLeon Devid en en 1978 s 127 Gordon Devid Osnovnoj Rotbard Institut Lyudviga fon Mizesa 2007 S 12 13 Doktrina Spuner Taker vzglyad ekonomista Vyhod Maj iyun 1965 goda Pozdnee Rotbard opublikoval Egalitarizm kak vosstanie protiv prirody 1974 Pozdnee opublikovan v Zhurnale libertarianskih issledovanij 2000 god Doktrina Spunera Takera vzglyad ekonomista 2 listopada 2012 u Wayback Machine kanopiadmin 30 lipnya 2014 PDF angl Mises Institute Arhiv originalu za 2 listopada 2012 Procitovano 15 serpnya 2019 Taker Bendzhamin Vmesto knigi 1893 Yesim Yilmaz April 20 1998 20 kvitnya 1998 Private Regulation A Real Alternative for Regulatory Reform angl Cato Institute Procitovano 29 lipnya 2019 Anarchist Theory FAQ Version 5 2 econfaculty gmu edu Procitovano 5 serpnya 2019 Private Creation and Enforcement of Law A Historical Case www daviddfriedman com Procitovano 5 serpnya 2019 Friedman David D The machinery of freedom guide to a radical capitalism Third edition New York NY xv 361 pages s ISBN 9781507785607 1507785607 Private Creation and Enforcement of Law A Historical Case www daviddfriedman com Procitovano 5 serpnya 2019 The Vikings Were Libertarians LewRockwell LewRockwell com angl LewRockwell com Procitovano 5 serpnya 2019 The Vikings Were Libertarians LewRockwell LewRockwell com angl LewRockwell com Procitovano 5 serpnya 2019 Terry L Anderson P J Hill An American Experiment in Anarcho Capitalism The Not So Wild Wild West Anarchy And the Law Routledge 2017 07 05 S 639 657 ISBN 9781315082349 Benson Bruce L 1949 To serve and protect privatization and community in criminal justice New York New YorK University Press 1998 xxviii 372 pages s ISBN 0814713270 9780814713273 Rothbard Libertarian Murray Rothbard Continuum ISBN 9781441142092 9781501301599 Rothbard Libertarian Murray Rothbard Continuum ISBN 9781441142092 9781501301599 Brajan Morris Globalnyj antikapitalizm s 170 6 Anarchist Studies vol 14 net 2 str 175 Piter Sabatini Libertarianstvo fiktivnaya anarhiya Libertarianec kak konservator Otmena truda i drugie ocherki s 144 Holkomb Rendall G Pravitelstvo nenuzhnoe no neizbezhnoe 2009 07 05 u Wayback Machine PDF Melcer Albert 2000 Anarhizm argumenty za i protiv AK Press p 50 ISBN 978 1873176573 en 1998 Anarho kapitalizm rastvoryaetsya v gosudarstvah gorodov 2010 11 05 u Wayback Machine PDF Libertarianskij Alyans Yuridicheskie zametki net 28 4 ISSN 0267 7083 Proveren 5 iyul 2010 Ellikson Robert S 26 yanvarya 2017 goda Delo Hajeka protiv anarho kapitalizma ulichnyh setej mayakov i pomoshi pogibshim Jelskij yuridicheskij i ekonomicheskij issledovatelskij dokument 569 SSRN 2906383 Obzor Kosanke vmesto politiki Don Stejsi Libertarianskie dokumenty VOL 3 st NO 3 2011 PDF Arhiv originalu PDF za 11 listopada 2020 Procitovano 23 grudnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya en 1998 Anarho kapitalizm rastvoryaetsya v gosudarstvah gorodov 2010 11 05 u Wayback Machine PDF Libertarianskij Alyans Yuridicheskie zametki net 28 4 ISSN 0267 7083 Proveren 5 iyul 2010 Ob anarhizme Noam Homskij intervyu Toma Lejna chomsky info 23 dekabrya 2006 Ien Makkej i drugie 21 yanvarya 2010 g Razdel F Yavlyayutsya li anarho kapitalisty dejstvitelno anarhistami 2017 01 16 u Wayback Machine An Anarchist FAQ Infoshop org Ya Devid Greber antropolog aktivist anarhist i avtor dolgov AMA Reddit Provereno 21 Avgusta 2013 Nesostoyatelnost rynka argumenty za i protiv gosudarstva Nuzhno li nam pravitelstvo Www daviddfriedman com 1995 Intellektualnaya sobstvennost libertarianskie debaty konca devyatnadcatogo veka 2021 01 02 u Wayback Machine Libertarianskoe nasledie 14 ISBN 1 85637 281 2 en 1998 Anarho kapitalizm rastvoryaetsya v gosudarstvah gorodov 12 listopada 2020 u Wayback Machine PDF Libertarianskij Alyans Yuridicheskie zametki net 28 4 ISSN 0267 7083 Proveren 5 iyul 2010 Obzor Kosanke vmesto politiki Don Stejsi 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Libertarianskie dokumenty VOL 3 st NO 3 2011 Godvin Majk Nil Stivenson fevral 2005 g Proshloe nastoyashee i budushee Nila Stivensona avtor shiroko izvestnogo Barokko cikla o nauke rynkah i Amerike posle 11 sentyabrya pechatnaya statya iz originalnogo 10 avgusta 2007 goda Provereno 11 avgusta 2007 angl slashdot org Arhiv originalu za 20 serpnya 2019 Procitovano 20 serpnya 2019 www anarchism net Arhiv originalu za 24 kvitnya 2008 Procitovano 20 serpnya 2019 Sharper Security Catallaxy Media archive fo 18 sichnya 2013 Arhiv originalu za 18 sichnya 2013 Procitovano 20 serpnya 2019 www bigheadpress com Arhiv originalu za 20 serpnya 2019 Procitovano 20 serpnya 2019 Div takozhMyurrej Rotbard Laissez faire