Філіпп II Македонський (грец. Φίλιππος Β' ο Μακεδών, близько 382 до н. е., Пелла — 336 до н. е.) — цар Македонії з 359 р. до н. е. Батько Александра Македонського. В 359—336 р. до н. е. завоював Фессалію, частину Іллірії, Епір, Фракію. До 338 р. до н. е.(після битви при Херонії) встановив гегемонію Македонії над Грецією.
Філіпп II Македонський дав.-гр. Φίλιππος Β΄ | |
---|---|
![]() Філіп II, цар [Македонії, римська копія грецького оригіналу, Нова гліптотека Карлсберга, Копенгаген | |
19-ий Цар Македонії | |
Правління | 359—336 до н. е. |
Попередник | Амінт IV |
Наступник | Александр Македонський |
Інші титули | Гегемон Коринфського союзу |
Біографічні дані | |
Релігія | давньогрецька релігія |
Національність | македоняни |
Народження | 382 до н. е. Пелла, Македонія |
Смерть | 21 жовтня 336 до н. е. (46 років) Вергіна, Македонія |
Поховання | гробниця поблизу села Вергіна |
У шлюбі з | Аудата, d, d, d, Олімпіада Епірська[3], d і Клеопатра |
Діти | Кінана Філіпп III Аррідей Александр Македонський Клеопатра Фессалоніка Європа Каран |
Династія | Аргеади |
Батько | Амінт III |
Мати | Еврідіка I |
Нагороди | |
|
Філіппа II вбив юнак Павсаній, власний охоронець, під час святкувань з нагоди шлюбу дочки Клеопатри у Вергіні, стародавній столиці Македонії.
Історичне значення Філіппа важко переоцінити: скориставшись результатами попереднього розвитку Македонії та здобутками своїх попередників, а також сприятливими обставинами, він за допомогою створеної ним прекрасної армії підніс Македонію до положення великої держави із всесвітньо-історичною роллю.
Амбітний молодий цар
Філіпп був третім сином царя Амінти III. З боку матері був у родинних стосунках із княжим домом Лінкестидів, що відігравали важливу роль у попередній історії Македонії. В юнацтві провів три роки заручником у Фівах, в епоху найбільшої сили фіванців. Це перебування серед греків ближче познайомило Філіппа з грецьким життям.
Владу одержав у 359 до н. е. після смерті свого брата Пердікки III, що загинув у битві з іллірійцями, які після цього зайняли декілька македонських міст. В той же час на півночі поселення спустошували . У Пердікки залишився син Амінта, і Філіпп почав керувати Македонією як опікун свого племінника, але незабаром прийняв царський титул.
На початку царювання Філіппа становище Македонії було важким: у країні перебували зовнішні вороги, і можна було чекати внутрішньої смути, оскільки існували й інші претенденти на престол (Аргей, Павсаній, Архелай). Проте ці труднощі мали тимчасовий характер. Торговельні зносини з греками, розповсюдження еллінського освіти, поступове внутрішнє об'єднання — все це ставило перед країною нові, широкі завдання. Перш за все Македонія повинна була убезпечити себе від нападів сусідів-варварів, розширити свої кордони і пробитися до моря, для чого треба було оволодіти прилеглими до Македонії грецькими містами на узбережжі Егейського моря. Без цього був неможливим успішний економічний розвиток країни. Вирішення цього завдання було полегшене тим, що найголовніші грецькі держави на той час вже ослабли. Серед греків йшла безперервна боротьба, що робила для них неможливою енергійну відсіч Македонії. Згодом, у міру здійснення найближчих завдань, Філіпп розширив свої плани, задумав добитися для Македонії гегемонії в Греції і почати завоювання перських провінцій, що прилягали до Середземного моря.
Особисті властивості Філіппа представляли суміш гарного і поганого. Він мав сильний, тверезий, практичний розум, розвинений грецькою освітою, прихильником якої завжди залишався Філіпп. Його повага до грецької культури доводиться тим впливом, який мав на нього учень Платона Евфрай з Орея, а пізніше вибором Аристотеля як вчителя Александра. Філіпп відрізнявся незвичайною працьовитістю, величезною енергією, наполегливістю, організаторськими здібностями, які він виявив особливо у перетворенні, але в той же час він був хитрим і охоче вдавався до віроломства.
Урядова діяльність Філіппа почалася із боротьби його з пеонами й іллірійцями, для успіху якої він визнав за необхідне укласти мир з афінянами і обіцяти їм допомогу проти Амфіполя. Афіняни за це обіцяли йому Підну. Філіпп переміг пеонів і змусив їх визнати верховенство Македонії, потім звернувся проти іллірійців і завдав їм страшної поразки; іллірійські загони були витіснені з македонських міст і до Македонії приєднана прикордонна смуга Іллірії, прилегла до .
Завоювання Еллади
Після цих успіхів він отримав можливість звернутися до здійснення свого головного завдання — утвердитися на берегах Егейського моря. Він осадив Амфіполь, мешканці якого звернулися з проханням про допомогу до афінян; але Філіпп заявив афінянам, що він передасть їм Амфіполь, коли візьме його. У 357 до н. е. Амфіполь був узятий штурмом і залишився в руках македонян; він мав для Македонії величезне значення із його позицією при гирлі річки Стрімон, поблизу знаменитої своїми рудниками гори Пангея. Заняття Амфіполя повело до війни з афінянами та спартанцями.
Філіпп взяв Підну — місто в родючій рівнині, що веде в Фессалію, а через неї і в Середню Грецію. Через три роки він захопив на північ від Підни, зруйнував місто і заселив македонянами, щоб міцно забезпечити за собою ці дуже важливі в стратегічному відношенні міста. Олінфян, стурбованих взяттям Амфіполя, Філіпп заспокоїв обіцянкою завоювати для них Потідею і домігся того, що вони оголосили війну афінянам. Перед тим, як прийшла на допомогу афінська ескадра, Потідея була вже взята, жителі її (за винятком афінських клерухій) поневолені, саме місто зруйноване і переданий олінфянам.
Потім Філіпп звернув свої сили проти фракійців. Він приєднав до Македонії всю країну до річки Неста і заснував тут місто Філіппи 356 до н. е. (того ж року народився його син Олександр й Філіпп II своєю колісницею виграв перегони на Олімпіаді).
Розташована в південній частині завойованої ним області гора Пангея стала з того часу для Філіппа одним з найголовніших джерел доходів (її рудники давали йому до тисячі талантів щорічно). Дещо пізніше Філіпп зайняв на фракійському березі Абдеру і (353 до н. е.).
Подальші його перемоги у Фракії змусили фракійського князя Керсеблепта змиритися і дати Філіппу заручників. Тоді ж Філіпп переміг ще раз пеонів та іллірійців, які поновили боротьбу в союзі з афінянами. Втручання у грецькі справи було неминучим для Македонії; воно випливало перш за все з відносин її з афінянами. У Фессалії в цей час йшла боротьба між ларисськими Алевадами й тиранами міста [en]. В ній взяли участь фокейці, проти яких тоді велася в Греції, так звана, Третя Священна війна. Фокейці були союзниками Афін і тримали бік ферських тиранів. Участь у фессалійських справах давала Філіппу можливість зробити нові придбання, завдати удару союзникам афінян і здобути вплив у Греції.
Спочатку Філіпп був двічі розбитий фокейцем Ономархом (353 до н. е.), але потім, отримавши підкріплення, він вщент розбив фокейців; останніх пало до 6 тисяч, у тому числі і сам Ономарх. Полонених Філіпп звелів, як святотатців, кинути в море. Після цього він зайняв і повернув їм свободу, але Магнісію і гавань утримав за собою і користувався в останній значними митними доходами. Успіхи Філіппа у Фессалії зарожували серйозною небезпекою афінянам, що поспішили зайняти Фермопіли, щоб не пропустити Філіппа до Середньої Греції (352 до н. е.).
На деякий час Філіпп відмовився від подальших компаній у власне Греції і звернувся знову до узбережжя Егейського моря. Навесні 351 до н. е. він рушив проти голови халкідонських міст: Олінфа, який, наляканий посиленням Македонії, примирився з афінянами. В Афінах у цей час діяв Демосфен, який виступив проти Філіппа з «філіппіками» і «олінфськими речами», через що переконував своїх співвітчизників надати Олінфу діяльну допомогу. Незважаючи на надану допомогу афінянами, втім досить мляву допомогу, Олінф потрапив до рук Філіппа (влітку 348 до н. е.). Місто було пограбоване та зруйноване, жителі продані в рабство. Брати Філіппа (сини Амінта III від наложниці), захоплені в Олінфі, були страчені. Тим часом за участю афінян знову взялися за зброю фракійці, але знову повинен був змиритися.
Нові успіхи Філіппа привели афінян до переконання в неможливості похитнути зайняте їм становище на березі Егейського моря. В квітні 346 до н. е. вони уклали із Філіппом, так званий, за умови збереження того положення, яке існувало на момент підписання договору, що виявилося дуже вигідним для Філіппа. Средньогрецькі союзники афінян — фокейці — не були включені у договір. Примирившись з Афінами, Філіпп отримав можливість швидко закінчити Священну війну з Фокідою. Він примусив Фаліка, сина Ономарха, капітулювати, надавши йому і його найманцям вільний відступ з Фокіди. Після цього Філіпп зайняв (незабаром віддану їм фессалійцям) і , пройшов через Фермопіли і покарав фокейців. Від амфіктіонів він отримав два відібраних у фокейців голоси в раді, і йому було передано і керівництво Піфійськими іграми (влітку 346 до н. е.). Жорстоко постраждали також беотійські міста, що тримали бік фокейців (Орхомен, , ): вони були підпорядковані Фівам.
Після цього Філіпп зайняв македонськими гарнізонами і деякі інші міста, надав Фессалії новий устрій, підсилити його вплив. Македонський вплив став проникати також на острів Евбея, де, як і в Фессалії, йшла внутрішня боротьба, яка полегшувала втручання. Миром з афінянами і закінченням фокейської війни Філіпп скористався, далі, для зміцнення положення Македонії на півночі, заході і сході. Він здійснив успішні походи до Іллірії і Дарданії. З іллірійцями він вів війну і пізніше, в самому кінці царювання; імовірно, і з боку Іллірії він прагнув довести межі своєї держави аж до моря. У 343 до н. е. Філіпп вступив в Епір і затвердив на престолі Александра, брата Олімпіади, вигнавши Аррібу і його синів; Арріба втік до Афін.
Далі Філіпп уклав дружній договір з етолянами, що давало йому можливість підійти до Пелопоннесу із заходу. Потім він знову звернувся на схід, розбив у Фракії Керсоблепта і , обклав даниною фракійців; заснував на місто Філіппополь і зайшов далеко на північ. Після невдач під Перинфом і Візантієм Філіпп на півночі проник ще далі, воював проти скінфів і повернувся через країну трибалів (в нинішній Сербії). Напади Філіппа на Перинф і Візантій призвели до відновлення війни з афінянами, оскільки захоплення цих міст абсолютно похитнуло б положення Афін на торговому шляху до Понт, погрожуючи знищенням їхньої чорноморської торгівлі, що грала важливу роль в афінському народному господарстві (хліб ввозився в Аттику з берегів Чорного моря).
Афінам вдалося залучити на свій бік фіванців, деяких пелопоннесців і утворити проти Македонії значний союз. Цього разу щастя змінило Філіппові: його напад на Перинф (340 р.) і Візантій скінчилося невдало, обидва міста втрималися за допомогою афінян і персів, яким дуже не подобалося посилення Македонії та особливо затвердження її на берегах Геллеспонту і Пропонтиди, навпроти Малої Азії. Тим часом в Середній Греції поновилися влітку 339 до н. е. священні війни (проти локрів Амфісси), і Філіпп знову отримав доручення захищати інтереси Аполлонова святилища. Це дало йому можливість зайняти та Елат, що призвело до Херонейської битви (338 до н. е.), після якої Афіни уклали мир.
Македонія отримала острів Скірос і Херсонес Фракійський (ще раніше македоняни захопили острів і створили флот на Егейському морі). Філіпп рушив на Пелопоннес, зайняв гарнізоном коринфську фортецю і допоміг ворогам Спарти, межі якої були сильно урізані на їхню користь. Цим він надовго залучив до Македонії аргів'ян, мессенян і аркадян. На коринфській раді він затвердив мир у Греції і підпорядкував її своїй гегемонії.
Потім він став готуватися до війни з Персією, збирав військо і послав для заняття пунктів на азійському березі Парменіона і Аттала. Восени 336 до н. е. македонська юнак Павсаній заколов царя. Походження цієї змови достовірно невідоме; є вказівки на участь у ньому Олімпіади і навіть Александра.
Двір Філіппа
Подібно до всіх Аргеадів, він оточив себе обраним колом придворних — гетайрів, а також безліччю незнатних «гостей царя».
Серед гетайрів найвпливовішими були Парменіон, що належав до вищої знаті (вважався найкращим радником Філіппа), Антіпатр, що проявив себе як політик і дипломат, насамперед у зносинах з греками, Алкімах, Клітій, Аттал. В часи Філіппа II при дворі з'явилася знать з горян. Разом зі своїми сім'ями вони перебралися до Пелли, де відігравали важливу роль. Найзначущими були роди Лінкестидів та Еліміотіди. Філіп, компенсуючи горянам втрату колишніх привілеїв, особливо щедро наділяв їхні сім'ї землями. Так він схилив на свій бік орестидів і тімфайців.
Філіп оточував себе також і здатними греками. Так, до нього приїжджали будівельники і техніки, наприклад відомий Євмен, який незабаром зайняв провідне місце в канцелярії царя. Батьки Неарха і Ерігени отримали земельні наділи і стали гетайрами царя.
Цар також підтримував тісний зв'язок з духовною елітою Еллади. Найбільше він цінував Ісократа і Академію Платона, вважаючи їх своїми соратниками у втіленні панеллінської політики. Ісократ підготував йому ґрунт для втілення на практиці ідеї гегемонії. Дружбу з Платоном уклав вже Пердикка III. Дізнавшись про смерть Платона, Філіп влаштував на честь філософа траурну церемонію. Кілька років по тому він прийняв Антіпатра, вченого з Академії. також при дворі Філіпа деякий час жив історик Феопомп.
Філіпп II охоче залучав до двору еллінських акторів, співаків та художників. Серед відомих художників царського двору були Теон Самоський, та Памфіл.
Дружини Філіппа
Філіпп не був стриманим, любив гучні й часто грубі втіхи, оточував себе людьми сумнівної моральності. У нього було 6 жінок та наложниць, що давало привід для інтриг і могло призвести до усобиць, як це ледве не сталося ще за його життя.
Серед дружин Філіппа були:
- Аудата — іллірійська принцеса, мати Кінани.
- Філа, представниця македонського княжого дому, що походив від царів.
- Нікосіполіса — походила з міста , мати Фессалоніки.
- Філіна — походила з міста Лариса, мати Філіппа III.
- Міртала Епірська — дочка епірського царя Неоптолема, від якої народився Александр Македонський і Клеопатра. Філіпп перейменував її на Олімпіаду.
- Меда Едесська — дочка правителя Фракії Котелоса.
- Клеопатра — дочка та онука Аттала.
Примітки
- Любкер Ф. Philippus // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 1027–1029.
- Любкер Ф. Olympias // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 950–951.
- Deutsche Nationalbibliothek Record #118593838 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- . Архів оригіналу за 19 січня 2009. Процитовано 19 січня 2009.
Джерела
- Енциклопедичний словник Брокгауза та Єфрона [ 25 листопада 2011 у Wayback Machine.]
- Все монархи мира. Древняя Греция. Древний Рим. Византия[недоступне посилання з липня 2019]
- Энциклопедия «Кругосвет»[недоступне посилання з липня 2019]
Посилання
- Філіпп II Македонський // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Filipp II Makedonskij grec Filippos B o Makedwn blizko 382 do n e Pella 336 do n e car Makedoniyi z 359 r do n e Batko Aleksandra Makedonskogo V 359 336 r do n e zavoyuvav Fessaliyu chastinu Illiriyi Epir Frakiyu Do 338 r do n e pislya bitvi pri Heroniyi vstanoviv gegemoniyu Makedoniyi nad Greciyeyu Filipp II Makedonskij dav gr Filippos B Filip II car Makedoniyi rimska kopiya greckogo originalu Nova gliptoteka Karlsberga Kopengagen19 ij Car MakedoniyiPravlinnya 359 336 do n e Poperednik Amint IVNastupnik Aleksandr MakedonskijInshi tituli Gegemon Korinfskogo soyuzuBiografichni daniReligiya davnogrecka religiyaNacionalnist makedonyaniNarodzhennya 382 do n e Pella MakedoniyaSmert 21 zhovtnya 336 do n e 46 rokiv Vergina MakedoniyaPohovannya grobnicya poblizu sela VerginaU shlyubi z Audata d d d Olimpiada Epirska 3 d i KleopatraDiti Kinana Filipp III Arridej Aleksandr Makedonskij Kleopatra Fessalonika Yevropa KaranDinastiya ArgeadiBatko Amint IIIMati Evridika INagorodi d 356 do n e d 352 do n e d 348 do n e Mediafajli u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej z imenem Filipp Filippa II vbiv yunak Pavsanij vlasnij ohoronec pid chas svyatkuvan z nagodi shlyubu dochki Kleopatri u Vergini starodavnij stolici Makedoniyi Istorichne znachennya Filippa vazhko pereociniti skoristavshis rezultatami poperednogo rozvitku Makedoniyi ta zdobutkami svoyih poperednikiv a takozh spriyatlivimi obstavinami vin za dopomogoyu stvorenoyi nim prekrasnoyi armiyi pidnis Makedoniyu do polozhennya velikoyi derzhavi iz vsesvitno istorichnoyu rollyu Ambitnij molodij carFilipp buv tretim sinom carya Aminti III Z boku materi buv u rodinnih stosunkah iz knyazhim domom Linkestidiv sho vidigravali vazhlivu rol u poperednij istoriyi Makedoniyi V yunactvi proviv tri roki zaruchnikom u Fivah v epohu najbilshoyi sili fivanciv Ce perebuvannya sered grekiv blizhche poznajomilo Filippa z greckim zhittyam Vladu oderzhav u 359 do n e pislya smerti svogo brata Perdikki III sho zaginuv u bitvi z illirijcyami yaki pislya cogo zajnyali dekilka makedonskih mist V toj zhe chas na pivnochi poselennya spustoshuvali U Perdikki zalishivsya sin Aminta i Filipp pochav keruvati Makedoniyeyu yak opikun svogo pleminnika ale nezabarom prijnyav carskij titul Na pochatku caryuvannya Filippa stanovishe Makedoniyi bulo vazhkim u krayini perebuvali zovnishni vorogi i mozhna bulo chekati vnutrishnoyi smuti oskilki isnuvali j inshi pretendenti na prestol Argej Pavsanij Arhelaj Prote ci trudnoshi mali timchasovij harakter Torgovelni znosini z grekami rozpovsyudzhennya ellinskogo osviti postupove vnutrishnye ob yednannya vse ce stavilo pered krayinoyu novi shiroki zavdannya Persh za vse Makedoniya povinna bula ubezpechiti sebe vid napadiv susidiv varvariv rozshiriti svoyi kordoni i probitisya do morya dlya chogo treba bulo ovoloditi prileglimi do Makedoniyi greckimi mistami na uzberezhzhi Egejskogo morya Bez cogo buv nemozhlivim uspishnij ekonomichnij rozvitok krayini Virishennya cogo zavdannya bulo polegshene tim sho najgolovnishi grecki derzhavi na toj chas vzhe oslabli Sered grekiv jshla bezperervna borotba sho robila dlya nih nemozhlivoyu energijnu vidsich Makedoniyi Zgodom u miru zdijsnennya najblizhchih zavdan Filipp rozshiriv svoyi plani zadumav dobitisya dlya Makedoniyi gegemoniyi v Greciyi i pochati zavoyuvannya perskih provincij sho prilyagali do Seredzemnogo morya Osobisti vlastivosti Filippa predstavlyali sumish garnogo i poganogo Vin mav silnij tverezij praktichnij rozum rozvinenij greckoyu osvitoyu prihilnikom yakoyi zavzhdi zalishavsya Filipp Jogo povaga do greckoyi kulturi dovoditsya tim vplivom yakij mav na nogo uchen Platona Evfraj z Oreya a piznishe viborom Aristotelya yak vchitelya Aleksandra Filipp vidriznyavsya nezvichajnoyu pracovitistyu velicheznoyu energiyeyu napoleglivistyu organizatorskimi zdibnostyami yaki vin viyaviv osoblivo u peretvorenni ale v toj zhe chas vin buv hitrim i ohoche vdavavsya do virolomstva Uryadova diyalnist Filippa pochalasya iz borotbi jogo z peonami j illirijcyami dlya uspihu yakoyi vin viznav za neobhidne uklasti mir z afinyanami i obicyati yim dopomogu proti Amfipolya Afinyani za ce obicyali jomu Pidnu Filipp peremig peoniv i zmusiv yih viznati verhovenstvo Makedoniyi potim zvernuvsya proti illirijciv i zavdav yim strashnoyi porazki illirijski zagoni buli vitisneni z makedonskih mist i do Makedoniyi priyednana prikordonna smuga Illiriyi prilegla do Zavoyuvannya ElladiPislya cih uspihiv vin otrimav mozhlivist zvernutisya do zdijsnennya svogo golovnogo zavdannya utverditisya na beregah Egejskogo morya Vin osadiv Amfipol meshkanci yakogo zvernulisya z prohannyam pro dopomogu do afinyan ale Filipp zayaviv afinyanam sho vin peredast yim Amfipol koli vizme jogo U 357 do n e Amfipol buv uzyatij shturmom i zalishivsya v rukah makedonyan vin mav dlya Makedoniyi velichezne znachennya iz jogo poziciyeyu pri girli richki Strimon poblizu znamenitoyi svoyimi rudnikami gori Pangeya Zanyattya Amfipolya povelo do vijni z afinyanami ta spartancyami Filipp vzyav Pidnu misto v rodyuchij rivnini sho vede v Fessaliyu a cherez neyi i v Serednyu Greciyu Cherez tri roki vin zahopiv na pivnich vid Pidni zrujnuvav misto i zaseliv makedonyanami shob micno zabezpechiti za soboyu ci duzhe vazhlivi v strategichnomu vidnoshenni mista Olinfyan sturbovanih vzyattyam Amfipolya Filipp zaspokoyiv obicyankoyu zavoyuvati dlya nih Potideyu i domigsya togo sho voni ogolosili vijnu afinyanam Pered tim yak prijshla na dopomogu afinska eskadra Potideya bula vzhe vzyata zhiteli yiyi za vinyatkom afinskih kleruhij ponevoleni same misto zrujnovane i peredanij olinfyanam Potim Filipp zvernuv svoyi sili proti frakijciv Vin priyednav do Makedoniyi vsyu krayinu do richki Nesta i zasnuvav tut misto Filippi 356 do n e togo zh roku narodivsya jogo sin Oleksandr j Filipp II svoyeyu kolisniceyu vigrav peregoni na Olimpiadi Roztashovana v pivdennij chastini zavojovanoyi nim oblasti gora Pangeya stala z togo chasu dlya Filippa odnim z najgolovnishih dzherel dohodiv yiyi rudniki davali jomu do tisyachi talantiv shorichno Desho piznishe Filipp zajnyav na frakijskomu berezi Abderu i 353 do n e Podalshi jogo peremogi u Frakiyi zmusili frakijskogo knyazya Kerseblepta zmiritisya i dati Filippu zaruchnikiv Todi zh Filipp peremig she raz peoniv ta illirijciv yaki ponovili borotbu v soyuzi z afinyanami Vtruchannya u grecki spravi bulo neminuchim dlya Makedoniyi vono viplivalo persh za vse z vidnosin yiyi z afinyanami U Fessaliyi v cej chas jshla borotba mizh larisskimi Alevadami j tiranami mista en V nij vzyali uchast fokejci proti yakih todi velasya v Greciyi tak zvana Tretya Svyashenna vijna Fokejci buli soyuznikami Afin i trimali bik ferskih tiraniv Uchast u fessalijskih spravah davala Filippu mozhlivist zrobiti novi pridbannya zavdati udaru soyuznikam afinyan i zdobuti vpliv u Greciyi Spochatku Filipp buv dvichi rozbitij fokejcem Onomarhom 353 do n e ale potim otrimavshi pidkriplennya vin vshent rozbiv fokejciv ostannih palo do 6 tisyach u tomu chisli i sam Onomarh Polonenih Filipp zveliv yak svyatotatciv kinuti v more Pislya cogo vin zajnyav i povernuv yim svobodu ale Magnisiyu i gavan utrimav za soboyu i koristuvavsya v ostannij znachnimi mitnimi dohodami Uspihi Filippa u Fessaliyi zarozhuvali serjoznoyu nebezpekoyu afinyanam sho pospishili zajnyati Fermopili shob ne propustiti Filippa do Serednoyi Greciyi 352 do n e Na deyakij chas Filipp vidmovivsya vid podalshih kompanij u vlasne Greciyi i zvernuvsya znovu do uzberezhzhya Egejskogo morya Navesni 351 do n e vin rushiv proti golovi halkidonskih mist Olinfa yakij nalyakanij posilennyam Makedoniyi primirivsya z afinyanami V Afinah u cej chas diyav Demosfen yakij vistupiv proti Filippa z filippikami i olinfskimi rechami cherez sho perekonuvav svoyih spivvitchiznikiv nadati Olinfu diyalnu dopomogu Nezvazhayuchi na nadanu dopomogu afinyanami vtim dosit mlyavu dopomogu Olinf potrapiv do ruk Filippa vlitku 348 do n e Misto bulo pograbovane ta zrujnovane zhiteli prodani v rabstvo Brati Filippa sini Aminta III vid nalozhnici zahopleni v Olinfi buli stracheni Tim chasom za uchastyu afinyan znovu vzyalisya za zbroyu frakijci ale znovu povinen buv zmiritisya Novi uspihi Filippa priveli afinyan do perekonannya v nemozhlivosti pohitnuti zajnyate yim stanovishe na berezi Egejskogo morya V kvitni 346 do n e voni uklali iz Filippom tak zvanij za umovi zberezhennya togo polozhennya yake isnuvalo na moment pidpisannya dogovoru sho viyavilosya duzhe vigidnim dlya Filippa Srednogrecki soyuzniki afinyan fokejci ne buli vklyucheni u dogovir Primirivshis z Afinami Filipp otrimav mozhlivist shvidko zakinchiti Svyashennu vijnu z Fokidoyu Vin primusiv Falika sina Onomarha kapitulyuvati nadavshi jomu i jogo najmancyam vilnij vidstup z Fokidi Pislya cogo Filipp zajnyav nezabarom viddanu yim fessalijcyam i projshov cherez Fermopili i pokarav fokejciv Vid amfiktioniv vin otrimav dva vidibranih u fokejciv golosi v radi i jomu bulo peredano i kerivnictvo Pifijskimi igrami vlitku 346 do n e Zhorstoko postrazhdali takozh beotijski mista sho trimali bik fokejciv Orhomen voni buli pidporyadkovani Fivam Pislya cogo Filipp zajnyav makedonskimi garnizonami i deyaki inshi mista nadav Fessaliyi novij ustrij pidsiliti jogo vpliv Makedonskij vpliv stav pronikati takozh na ostriv Evbeya de yak i v Fessaliyi jshla vnutrishnya borotba yaka polegshuvala vtruchannya Mirom z afinyanami i zakinchennyam fokejskoyi vijni Filipp skoristavsya dali dlya zmicnennya polozhennya Makedoniyi na pivnochi zahodi i shodi Vin zdijsniv uspishni pohodi do Illiriyi i Dardaniyi Z illirijcyami vin viv vijnu i piznishe v samomu kinci caryuvannya imovirno i z boku Illiriyi vin pragnuv dovesti mezhi svoyeyi derzhavi azh do morya U 343 do n e Filipp vstupiv v Epir i zatverdiv na prestoli Aleksandra brata Olimpiadi vignavshi Arribu i jogo siniv Arriba vtik do Afin Dali Filipp uklav druzhnij dogovir z etolyanami sho davalo jomu mozhlivist pidijti do Peloponnesu iz zahodu Potim vin znovu zvernuvsya na shid rozbiv u Frakiyi Kersoblepta i obklav daninoyu frakijciv zasnuvav na misto Filippopol i zajshov daleko na pivnich Pislya nevdach pid Perinfom i Vizantiyem Filipp na pivnochi pronik she dali voyuvav proti skinfiv i povernuvsya cherez krayinu tribaliv v ninishnij Serbiyi Napadi Filippa na Perinf i Vizantij prizveli do vidnovlennya vijni z afinyanami oskilki zahoplennya cih mist absolyutno pohitnulo b polozhennya Afin na torgovomu shlyahu do Pont pogrozhuyuchi znishennyam yihnoyi chornomorskoyi torgivli sho grala vazhlivu rol v afinskomu narodnomu gospodarstvi hlib vvozivsya v Attiku z beregiv Chornogo morya Afinam vdalosya zaluchiti na svij bik fivanciv deyakih peloponnesciv i utvoriti proti Makedoniyi znachnij soyuz Cogo razu shastya zminilo Filippovi jogo napad na Perinf 340 r i Vizantij skinchilosya nevdalo obidva mista vtrimalisya za dopomogoyu afinyan i persiv yakim duzhe ne podobalosya posilennya Makedoniyi ta osoblivo zatverdzhennya yiyi na beregah Gellespontu i Propontidi navproti Maloyi Aziyi Tim chasom v Serednij Greciyi ponovilisya vlitku 339 do n e svyashenni vijni proti lokriv Amfissi i Filipp znovu otrimav doruchennya zahishati interesi Apollonova svyatilisha Ce dalo jomu mozhlivist zajnyati ta Elat sho prizvelo do Heronejskoyi bitvi 338 do n e pislya yakoyi Afini uklali mir Makedoniya otrimala ostriv Skiros i Hersones Frakijskij she ranishe makedonyani zahopili ostriv i stvorili flot na Egejskomu mori Filipp rushiv na Peloponnes zajnyav garnizonom korinfsku fortecyu i dopomig vorogam Sparti mezhi yakoyi buli silno urizani na yihnyu korist Cim vin nadovgo zaluchiv do Makedoniyi argiv yan messenyan i arkadyan Na korinfskij radi vin zatverdiv mir u Greciyi i pidporyadkuvav yiyi svoyij gegemoniyi Potim vin stav gotuvatisya do vijni z Persiyeyu zbirav vijsko i poslav dlya zanyattya punktiv na azijskomu berezi Parmeniona i Attala Voseni 336 do n e makedonska yunak Pavsanij zakolov carya Pohodzhennya ciyeyi zmovi dostovirno nevidome ye vkazivki na uchast u nomu Olimpiadi i navit Aleksandra Dvir FilippaPodibno do vsih Argeadiv vin otochiv sebe obranim kolom pridvornih getajriv a takozh bezlichchyu neznatnih gostej carya Sered getajriv najvplivovishimi buli Parmenion sho nalezhav do vishoyi znati vvazhavsya najkrashim radnikom Filippa Antipatr sho proyaviv sebe yak politik i diplomat nasampered u znosinah z grekami Alkimah Klitij Attal V chasi Filippa II pri dvori z yavilasya znat z goryan Razom zi svoyimi sim yami voni perebralisya do Pelli de vidigravali vazhlivu rol Najznachushimi buli rodi Linkestidiv ta Elimiotidi Filip kompensuyuchi goryanam vtratu kolishnih privileyiv osoblivo shedro nadilyav yihni sim yi zemlyami Tak vin shiliv na svij bik orestidiv i timfajciv Filip otochuvav sebe takozh i zdatnimi grekami Tak do nogo priyizhdzhali budivelniki i tehniki napriklad vidomij Yevmen yakij nezabarom zajnyav providne misce v kancelyariyi carya Batki Nearha i Erigeni otrimali zemelni nadili i stali getajrami carya Car takozh pidtrimuvav tisnij zv yazok z duhovnoyu elitoyu Elladi Najbilshe vin cinuvav Isokrata i Akademiyu Platona vvazhayuchi yih svoyimi soratnikami u vtilenni panellinskoyi politiki Isokrat pidgotuvav jomu grunt dlya vtilennya na praktici ideyi gegemoniyi Druzhbu z Platonom uklav vzhe Perdikka III Diznavshis pro smert Platona Filip vlashtuvav na chest filosofa traurnu ceremoniyu Kilka rokiv po tomu vin prijnyav Antipatra vchenogo z Akademiyi takozh pri dvori Filipa deyakij chas zhiv istorik Feopomp Filipp II ohoche zaluchav do dvoru ellinskih aktoriv spivakiv ta hudozhnikiv Sered vidomih hudozhnikiv carskogo dvoru buli Teon Samoskij ta Pamfil Druzhini FilippaFilipp ne buv strimanim lyubiv guchni j chasto grubi vtihi otochuvav sebe lyudmi sumnivnoyi moralnosti U nogo bulo 6 zhinok ta nalozhnic sho davalo privid dlya intrig i moglo prizvesti do usobic yak ce ledve ne stalosya she za jogo zhittya Sered druzhin Filippa buli Audata illirijska princesa mati Kinani Fila predstavnicya makedonskogo knyazhogo domu sho pohodiv vid cariv Nikosipolisa pohodila z mista mati Fessaloniki Filina pohodila z mista Larisa mati Filippa III Mirtala Epirska dochka epirskogo carya Neoptolema vid yakoyi narodivsya Aleksandr Makedonskij i Kleopatra Filipp perejmenuvav yiyi na Olimpiadu Meda Edesska dochka pravitelya Frakiyi Kotelosa Kleopatra dochka ta onuka Attala PrimitkiFilipp II Makedonskij u sestrinskih Vikiproyektah Portal Greciya Citati u Vikicitatah Genealogiya na Rodovodi Filipp II Makedonskij u Vikishovishi Lyubker F Philippus Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 1027 1029 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q656d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q24933120d Track Q30059240d Track Q1459210d Track Q45273187 Lyubker F Olympias Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 950 951 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q656d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q24933120d Track Q30059240d Track Q1459210d Track Q45262928 Deutsche Nationalbibliothek Record 118593838 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Arhiv originalu za 19 sichnya 2009 Procitovano 19 sichnya 2009 DzherelaEnciklopedichnij slovnik Brokgauza ta Yefrona 25 listopada 2011 u Wayback Machine Vse monarhi mira Drevnyaya Greciya Drevnij Rim Vizantiya nedostupne posilannya z lipnya 2019 Enciklopediya Krugosvet nedostupne posilannya z lipnya 2019 PosilannyaFilipp II Makedonskij Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006