Координати: 40°28′26″ пн. ш. 23°26′46″ сх. д. / 40.47389° пн. ш. 23.44611° сх. д.
Халкідіки́ (грец. Χαλκιδική) — півострів та однойменний ном на північному сході Греції, у периферії Центральна Македонія. Столиця ному — місто Поліїрос. Халкідіки — не тільки центр пляжного туризму в Греції, для тисяч православних християн світу Свята гора Афон є однією із найбільших святинь.
Халкідіки | |||
---|---|---|---|
| |||
| |||
![]() | |||
Ном: Халкідіки | |||
Адм. центр | Поліїрос | ||
Країна | |||
Регіон | d Айон-Орос[d] | ||
Населення | |||
- повне | 104,89 тис. осіб (2001) | ||
- густота | 35,9 осіб/км² | ||
Площа | |||
- повна | 2 945 км² | ||
Вебсайт | halkidiki.gov.gr | ||
Код ISO 3166-2 | GR-59 | ||
![]() | |||
![]() | |||
|
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUyTDBOb1lXeHJhV1JwYTJsZkxWOUVSVTFmVFdGd1gxUnZjRzlmTFY5RVJTNXdibWN2TXpBd2NIZ3RRMmhoYkd0cFpHbHJhVjh0WDBSRlRWOU5ZWEJmVkc5d2IxOHRYMFJGTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Півострів розташований між затоками Термаїкос і Стримонікос на заході та сході відповідно, з півночі обмежений озерами Лангада та Вольві. На півдні вдається до Егейського моря на відстань близько 120 км.
Рельєф гірський (заввишки до 2033 м — гора Афон), плоскогірний та місцями рівнинний. Щільний гірський масив у північній та центральній частині півострова складений горами Хортіатіс (1199 м) та Холомонтас (або також Іпсізонос, 1165 м). Південне узбережжя переважно рівнинне, проте рельєф знову піднімається уздовж трьох пальців — менших півостровів Кассандра, Ситонія та Айон-Орос. Багаті рослинністю (здебільшого середземноморські чагарники і гірські ліси) гори Халкідіки займають майже половину площі ному Халкідіки.
М'які схили, різноманітний береговий рельєф із бухтами та дивовижними пісковими пляжами поєднуються із м'яким, завдяки впливу моря, кліматом, характерним для більшої частини Халкідіки. Чергування пейзажу від гірських районів Хортіатіс та Холомонтас до прибережних районів та величної Святої Гори Афон (2033 м) надають місцевості неповторного колориту, через який Халкідіки вважається найкращим курортом материкової Греції.
Географічне районування
Халкідіки займають площу 2945 км² і поділяється на чотири основні частини:
- центральна частина — власне Халкідіки;
- та півострови Кассандра;
- Сітонія;
- Айон-Орос, на якому розташована гора Афон, де в наш час діє 20 чоловічих монастирів.
Ці три менші півострови являють собою три паралельні виступи суходолу в море, у результаті між ними утворені три глибоких затоки:
- затока Кассандра (або Торонеос) — між півостровами Кассандра та Ситонія;
- затока Сінгітікос (або затока Айон Орос — Святої Гори) — між півостровами Ситонія та Айон-Орос;
- затока Аканфіос (або Ієріссос) — на схід від півострова Айон Орос.
Основні миси півострова Кассандра — Посіді (або Кассандра) та Канастрео (або Калогрі), півострова Ситонія — мис Деріс (або Дрепано), півострова Айон-Орос — миси Акрофоо, Німфео та Арапіс.
Муніципалітети
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDAxMWJtbGphWEJoYkdsMGFXVnpYMjltWDBOb1lXeHJhV1JwYTJrdWNHNW5MekkxTUhCNExVMTFibWxqYVhCaGJHbDBhV1Z6WDI5bVgwTm9ZV3hyYVdScGEya3VjRzVuLnBuZw==.png)
Муніципалітет | YPES код | Місцева влада (якщо відрізняється) | Поштовий код | Тел. код |
---|---|---|---|---|
5201 | 630 73 | 2371 | ||
5202 | 630 47 | 2372 | ||
5204 | 630 80 | 2399 | ||
5205 | 630 77 | 2399 | ||
5206 | Неа-Муданія | 632 00 | 2373 | |
5207 | 630 71 | 2371 | ||
5208 | 630 85 | 2374 | ||
5209 | 620 76 | 2373 | ||
Полігірос | 5210 | 631 00 | 2371 | |
Сітонія | 5211 | 630 88 | 2375 | |
5212 | Ієріссос | 630 72 | 2377 | |
5213 | 630 72 | 2375 | ||
5214 | 630 79 | 2375 | ||
5203 | 630 73 | 2371 |
Популярні курорти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTDFwdlozSmhabTkxWDBKbFlXTm9KVEpEWDFOcGRHaHZibWxoSlRKRFgwTm9ZV3hyYVdScGEybGZNREl1YW5Cbkx6STFNSEI0TFZwdlozSmhabTkxWDBKbFlXTm9KVEpEWDFOcGRHaHZibWxoSlRKRFgwTm9ZV3hyYVdScGEybGZNREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
|
|
Історія
Міфологія
Згідно з давньогрецькими міфами область Халкідіки, особливо її західна частина, була ареною боротьби між міфічними гігантами, народженими Геєю від крапель крові пораненого Урана, колишнього повелителя світу, та олімпійськими богами на чолі із Зевсом на рівнині Флегра (давня назва півострова ). Зевсу довелось довго та тяжко боротись, аби захопити владу на Олімпі. Одна з вирішальних сутечок, відома як «Битва богів», відбулась у Халкідіки і стала найважчим випробуванням для майбутнього батька усіх богів та людей.
Усі боги: Афіна, Гера, Аполлон, Гефест, Артеміда, Посейдон, Афродіта, Геката та навіть Мойри об'єднались на полі бою — на Флегрео педіо — проти гігантів, серед яких найвідважнішими були Порфірій, Алкіоней, Енгелад, Клітій, Полівот, Паллас, Ефіальт, Евріт, Іпполіт, Гратій, Атрій та Фоон. У боротьбі із гігантами Посейдон загубив свій тризуб — так за віруваннями давніх греків виник півострів Халкідіки. Також за іменем гіганта Афона своє ім'я отримала гора Афон — він хотів метнути її у богів.
Власне у Халкідіках існував один із найдавніших культів верховного бога Зевса, що підтверджується археологічними відомостями: поблизу Калітеї (півострів Кассандра) знайдено давньогрецький поганський храм, віднесений до другої половини IV ст. до н. е., присвячений Зевсу-Аммону.
Прадавні часи
Півострів Халкідіки являв собою дуже своєрідний регіон Македонії. Оточений морем та з півночі гірськими масивами Хортіатіс та Холомонтас, півострів залишався відрізаним від основних магістралей. Відтак племена, що почали завоювання териоторії Македонії близько 2300 до н. е., не могли проникнути вглиб регіону, вони переміщувались лише на південь. Загалом усі прадавні греки, що населяли Халкідіки та Центральну Македонію іменувались фракійцями, тим самим узагальнюючи їх із мешканцями областей на схід та на північ від річки Нестос. Достовірно відомо, що на території Халкідіки, а саме на півострові Айон-Орос до 5 століття до н. е. мешкали різноманітні догрецькі племена.
Власне півострів Халкідіки, північна частина якого називалась Мігдонія, а південна — Воттікі, почав заселятись протогреками-колоністами в середині VII ст. до н. е. Причиною, яка спонукала південних греків заселити віддалені райони Халкідіки та звести там десятки міст, імовірно, став розвиток торгівлі. Крім того географічна особливість місцевості давала змогу будувати зручні та добре захищені порти. Халкідіки були багаті на деревину, яка також використовувалась для будівництва кораблів. Важливим фактором була родючість ґрунтів та поклади мінеральної сировини. Існують підтверджені дані про те, що з давніх часів у Халкідіках видобували свинець, срібло, мідь та залізо.
Античність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTDBGdVkybGxiblJmVDJ4NWJuUm9iM05mUTJoaGJHdHBaR2xyYVY4dFgwZHlaV1ZqWlY4dFh6QXlPQzVxY0djdk1qVXdjSGd0UVc1amFXVnVkRjlQYkhsdWRHaHZjMTlEYUdGc2EybGthV3RwWHkxZlIzSmxaV05sWHkxZk1ESTRMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Перша колонія на півострові була заснована вихідцями із могутнього давньогрецького поліса — Халкіди, від імені якої півострів отримав свою назву, меншою мірою вихідцями з Еритреї, поліса з острова Евбея. Вони побудували тут такі міста: Менді, Афітос, Неаполіс, Вергіна, Ферамві, Сані, Ассу, Пілорос, Сінгос, Сарті, Тороні, Галіпсос, Серміли та Міківерну. Пізніше Халкідіки освоювали представники й інших полісів, які звели тут поліси: Потідею — вихідці з Коринфу; Аканфос, Стагіру та Аргілос — вихідці з Андроса; Олінфос — вихідці з Халкіди спільно з афінянами.
Нарешті впродовж IV та III ст. до н. е. на півострові Халкідіки македонськими царями були започатковані та розбудовані низка міст: Кассандрія, Антигонія, Урануполіс та інші. Нові порти будувались у місцях зростання невеликих міст. Найбільш значимим містом Халкідіки був Олінфос, який розташовувався у центрі затоки Торонеос, між півостровами Кассандра та Ситонія.
Під час перської навали, а саме 479 до н. е. Олінфос був захоплений ворогом під проводом полководця Артабаза. Після відступу персів, місто заселили майже цілком вихідці із Халкіди. У той же час місто було наново відбудоване за новою системою «іпподаміо» — або системою Іпподама, за планом та кресленнями якого були також побудовані давні Пірей, Фурії тощо. Згідно з нею, Олінфос розділявся значними перспективами, які потім перпендикулярно перетинались з іншими, менш широкими. Ця схема, що вважалась найпрогресивнішою для своєї доби, дозволяла чітко окреслити житлові квартали у формі квадратів, які складались із двох комплексів по 5 споруд у кожному. Чудово облаштовані, помешкання давніх олінфців мали керамічні ванни, вмивальники та туалетні кімнати, які вже мали каналізаційну систему.
Македонський цар Пердікка II від 434 до н. е. та своєї смерті втручався у справи Халкідіки, намагаючись отримати тут прихильність, у той час як афіняни підтримували Філіппа, брата Пердікки, у його претензіях на македонський престол. Через це Пердікка підбурює поліси півострова перейти до стану лакедемонців і виступити проти Афін. Так під час Пелопоннеської війни 431—404 років до н. е. за ініціативою македонського правителя Пердікки на півострові Халкідіки була утворена федерація місцевих міст-полісів, метою якої було досягнення незалежності від Афін. Для цього Пердікка надав право усім халкідцям користування територіями Мігдонії на весь строк війни. Сама ж Пелопоннеська війна розпочалась після того, як халкідський поліс Потідея вийшла із Афінського морського союзу.
Після завершення Пелопоннеської війни афіняни були присутніми лише на піострові Кассандра, за виключенням Скієни та Менді, що перейшли на бік Спарти. У подальшому впродовж всього IV ст. до н. е. Олінфос тільки примножує свою могутність та стає головним містом всього півострова. 392 до н. е. утворилась надзвичайно потужна федеральна держава, що об'єднала 32 поліси на чолі із містом Олінфос — це, так звана, Ліга Халкідців у Фракії. Проте у роки правління Македонського царя Амінта міста Аполлонія та Аканфос вийшли з Ліги, заподіявши їй тим самим значного удару. 379 до н. е. за «порадою» спартанців Ліга розпадається, однак гегемонія Олінфоса над 20-30 полісами (у різні періоди) півострова зберігалась.
Цар Македонії Пердікка III, що зійшов на престол близько 368—367 року до н. е., з метою звільнити свого брата Філіппа з полону у Фівах, надав широку допомогу беотійцям, щедро надавши їм у розрпорядження деривину для побудови флоту, який мав постати в першу чергу проти Афін. Та зрештою афінянам вдалось захопити Потідею та ізолювати Термаїкос, змусивши Пердікку вступити у перемовини. Та цим афіняни не обмежились, вони змусили македонських полководців відновити свою гегемонію у Халкідіках.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5TDAxaFkyVmtiMjVwWVc1ZlMybHVaMlJ2YlM1cWNHY3ZNalV3Y0hndFRXRmpaV1J2Ym1saGJsOUxhVzVuWkc5dExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Після того, як на македонських престол зайняв цар Філіпп ІІ, становище Північної Греції суттєво змінилось. Філіпп II Македонський доклав титанічних зусиль, аби подолати дрібні міжосібні конфлікти в Македонському царстві та знайно розширив його кордони, постійно зіштовхуючись із інтересами інших сил: Афін, Фів, Спарти та Олінфоса (Халкідіки). Проте дуже швидко Філіппові вдалось поставити під сумнів гегемонію Афін над Елладою. Забезпечивши собі безпеку та зміцнивши північні кордони держави, Філіпп почав ліквідацію центрів афінського панування у прибережних регіонах Македонії. Міста Амфіполіс, Підна, Криніди (або Філіппи), Аполлоні, Галіпсос, , Мефоні, Авдіра, Мароні та Неаполіс були приєднані ним до сильної держави. Близько 349—348 до н. е. Філіпп знищив Лігу Халкідців та повністю зруйнував її центр — Олінфос і роздав його землі своїм полководцям. Після падіння Олінфоса усі халкідські міста-поліси майже без спротиву були приєднані до Македонського царства — нової сили на тлі Еллади, що досягла апогею своєї могутності завдяки блискучим успіхам царя Філіппа ІІ Македонського — батька майбутнього, не менш великого полководця Александра III Македонського.
315 до н. е. на території колишньої Потідеї було зведено нове місто Кассандрія, назване на честь свого засновника македонського царя Кассандра, який того ж року на узбережжі затоки Термаїкос звів майбутню столицю Грецької Македонії місто Фессалоніки, нині Салоніки, давши йому ім'я на честь своєї дружини — Фессалоніки, сестри Александра Македонського. Також 315 року брат Кассандра Алексарх заснував місто Уранополіс, а полководець Антигон II Гонат близько 280 до н. е. — місто Антигонію, поблизу сучасного . Усі ці міста були зведені на руїнах давніх потужних полісів із метою переселення мешканців багатьох дрібних містечок у великі міста.
У період греко-римських воєн останнім грецьким оплотом, що продовжував чинити опір, залишалась Македонія. Однак після поразки останнього македонського царя Персея поблизу Підни 168 року до н. е. від римського намісника Емілія Павла та нейтралізації Андріска 148 року до н. е. уся Македонія, а з нею і Халкідіки, перейшли до Римської імперії. Відомостей про римську добу майже не дійшло, відомо лише, що міста Кассандрія та Аканфос (сучасний Ієріссос) пережили свій розквіт у цей час. 269 року на Халкідіки напали готи. До 6 століття півострів був розграбований та майже вщент зруйновані його міста після навали гунів.
Середньовіччя
Наступні кілька століть не були насичені подіями для Халкідіки, оскільки починаючи з IX століття до нас дійшло багато свідчень та офіційних документів із півострова Айон-Орос. Головною подією, безперечно, стало створення монастирської держави Афон, особливо в економічній сфері: були частими факти надання візантійськими імператорами у користування ченцям земельних наділів, лісів та соляних розробок.
У добу панування католиків Халкідіки зазнали численних руйнацій та розбоїв. Уся місцевість обкладалась тяжкими податками. Особливо ускладнилось становище, коли 1212 року єпископство у Кассандрії перейшло під юрисдикцію латинського єпископа Варінуса (Гуаріноса). Пізніше вдовиця Боніфація I Монферратського — Маргарита Ісаак Анджело ввела ще жорстокіші порядки у Халкідіках. Справжньою катастрофою для регіону стало вторгнення ломбардців, що прийшли із Салонік, під проводом графів Умберто Б'єнтрате та Амадеуса Буффа. Ломбардці пограбували мешканців Халкідік та знищили сотні афонських монахів із єдиною метою — знайти та відібрати у них церковні скарби та гроші.
Пізніше 1307 року, в період правління візантійського імператора Андроніка ІІ, каталонці пограбували Халкідіки та зчинили страшні руйнації. Паралельно корсари та пірати нападали та грабували прибережні райони, спонукаючи місцевих жителів залишати обжиті місця й оселятись у гірських районах півострова, набагато менш придатних для утримання господарства, проте тут вони могли почуватись у відносній безпеці.
У 1364—1377 роках Халкідіки, а також Центральна та Південна Македонія, переходять у підпорядкування до сербського царя , наступника царя Душана. В останні десятиліття XIV століття частина Халкідіки, за винятком району Каламарія та півострова Кассандра, була завойована турками, і лише на нетривалий період між 1402 та 1422 рр. знову поверталась Греції. Коли 1423 року Салоніки здались венеційцям, аби запобігти захопленню міста османами, панування венеційців також на деякий час поширились і на область Халкідіки, а також на Кассандру та Ієріссос, які захищали з двох головних напрямків вихід на півострів — зі сходу та заходу.
Після захоплення Македонії Османською імперією на зламі XV—XVI століть Халкідіки стають прихистком для греків з інших завойованих турками регіонів Еллади. Кілька громад тоді зібралось навколо відомих халкідських рудників, наприклад, Сидирокавсія та в районі Мандем Лаккос у Стратоніках. Поселення Мандемозорія та Хасіка економічно процвітають та користуються відносною самостійністю, перебуваючи у безпосередньому підпорядкуванні самому султану.
Новітній період
Такий стан зберігався до 1806 року, коли Мандемохорія перейшла під владу славетного Ісмаїл-бея з міста Серрес. Мандемохорія та Хасіка являли собою особливий вид професійних поселень із центром у . На початку XIX століття до цього своєрідного союзу, підпорядкованого безпосередньо султану, входило 12 поселень Халкідіки: Галатіста, Вавдос, Равна, Станос, Варвара, Арнеа, Новоселе, Міхалас, Ізворос, Хоруда, Ревенікіа, Ієріссос. Подібним чином були організовані селища Хасікохорія, що знаходились на південний захід від Мандемохорія. Їх було близько 15, і вони платили податки безпосередньо до скарбниці Константинополя, а для вирішення проблем місцевого значення були поставлені місцеві «векіли». Інше об'єднання існувало на півострові Кассандра, мешканці якого підкорялись турецькому воєводі з міста Валта.
Населення Халкідіки повстало проти турецького панування після прибуття на Святу гору члена таємної організації «Філікі Етерія» , виходця з Серреса. На деякий час весь півострів Халкідіки та Афон зокрема були охоплені війною. 17 травня 1821 року повстали мешканці Поліїроса. Жителі вбили турецького воєводу та 14 турецьких вартових, а потім озброєні примітивною зброєю та сільськогосподарськими знаряддями, відбили спробу турецького загону приборкати повсталих. Скоро повстання охопили весь півострів, що викликало невдоволення Юсуф-бея, який панував у Салоніках. Розправа над повсталими, вчинена відомим своєю жорстокістю Ембулумбутом-пашою, який навіть залучив із цією метою численний військовий загін, була страшною. Зрештою повстанці мали відступити, натомість турки грабували та руйнували усе, що траплялось їм на шляху. Спалено селища Василіка, Карабурнус, Месимері, Галатіста. Подібна доля спіткала покинуте мешканцями місто Поліїрос. Після повернення турецького паші до Салонік у лютому 1822 року на його рахунку вже було 78 повністю спустошених та спалених населених пунктів у Халкідіках.
У цей період на рибацьких суднах на острови Егейського моря було вивезено від 5 до 6 тисяч жінок та дітей, а також ченців зі Святої гори. Кораблі тримали курс на Салоніки, проте у подорожі їх спіткала смерть. Вважається, що всього за кілька місяців 1821—1822 років було знищено понад 10 тисяч халкідців, крім того тисячі греків були насильно вивезені та продані на невільничих ринках Сходу. 1822 року на територію Халкідіки вдерся , в результаті чого було знищено ще близько 200 афонських ченців.
Подібну криваву жертву принесли мешканці Халкідіки і під час Кримської війни 1853—1856 років, коли халкідці знову повстали проти османського панування під проводом ватажка Цаміса Каратасоса. Проти повстанці знову зазанли поразки. Повстання 1878 року також не мало успіху. 7 жовтня 1912 року, всього через два дні після оголоешення Першої Балканської війни, греки-повстанці Халкідіки вигнали турецьких військових та оголосили про своє приєднання до незалежної Грецької держави. Після звільнення Салонік 26 жовтня 1912 року грецькі війська офіційно увійшли у Поліїрос під проводом Георгіоса Колокотроніса — онука ватажка Грецької війна за незалежність 1821—1829 років Теодороса Колокотроніса.
16 вересня 1960 року мешканець села Петралона Христос Сарріяннідіс знайшов у Петралонській печері череп архантропа. Група дослідників під керівництвом Аріса Пуліаноса встановила, що вік людини сягає 700 тисяч років, відтак це найдавніша доісторична людина Європи.
Галерея
- Міська ратуша, Поліїрос
-
-
Примітки
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Chalcidice |
- Греция — piligrim.ua
- . Архів оригіналу за 26 серпня 2010. Процитовано 5 липня 2009.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koordinati 40 28 26 pn sh 23 26 46 sh d 40 47389 pn sh 23 44611 sh d 40 47389 23 44611 Halkidiki grec Xalkidikh pivostriv ta odnojmennij nom na pivnichnomu shodi Greciyi u periferiyi Centralna Makedoniya Stolicya nomu misto Poliyiros Halkidiki ne tilki centr plyazhnogo turizmu v Greciyi dlya tisyach pravoslavnih hristiyan svitu Svyata gora Afon ye odniyeyu iz najbilshih svyatin Halkidikigrec XalkidikhNom HalkidikiAdm centr PoliyirosKrayina GreciyaRegion d Ajon Oros d Naselennya povne 104 89 tis osib 2001 gustota 35 9 osib km Plosha povna 2 945 km Vebsajt halkidiki gov grKod ISO 3166 2 GR 59Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu HalkidikiGeografiyaFizichna mapa Halkidiki Pivostriv roztashovanij mizh zatokami Termayikos i Strimonikos na zahodi ta shodi vidpovidno z pivnochi obmezhenij ozerami Langada ta Volvi Na pivdni vdayetsya do Egejskogo morya na vidstan blizko 120 km Relyef girskij zavvishki do 2033 m gora Afon ploskogirnij ta miscyami rivninnij Shilnij girskij masiv u pivnichnij ta centralnij chastini pivostrova skladenij gorami Hortiatis 1199 m ta Holomontas abo takozh Ipsizonos 1165 m Pivdenne uzberezhzhya perevazhno rivninne prote relyef znovu pidnimayetsya uzdovzh troh palciv menshih pivostroviv Kassandra Sitoniya ta Ajon Oros Bagati roslinnistyu zdebilshogo seredzemnomorski chagarniki i girski lisi gori Halkidiki zajmayut majzhe polovinu ploshi nomu Halkidiki M yaki shili riznomanitnij beregovij relyef iz buhtami ta divovizhnimi piskovimi plyazhami poyednuyutsya iz m yakim zavdyaki vplivu morya klimatom harakternim dlya bilshoyi chastini Halkidiki Cherguvannya pejzazhu vid girskih rajoniv Hortiatis ta Holomontas do priberezhnih rajoniv ta velichnoyi Svyatoyi Gori Afon 2033 m nadayut miscevosti nepovtornogo koloritu cherez yakij Halkidiki vvazhayetsya najkrashim kurortom materikovoyi Greciyi Geografichne rajonuvannya Halkidiki zajmayut ploshu 2945 km i podilyayetsya na chotiri osnovni chastini centralna chastina vlasne Halkidiki ta pivostrovi Kassandra Sitoniya Ajon Oros na yakomu roztashovana gora Afon de v nash chas diye 20 cholovichih monastiriv Ci tri menshi pivostrovi yavlyayut soboyu tri paralelni vistupi suhodolu v more u rezultati mizh nimi utvoreni tri glibokih zatoki zatoka Kassandra abo Toroneos mizh pivostrovami Kassandra ta Sitoniya zatoka Singitikos abo zatoka Ajon Oros Svyatoyi Gori mizh pivostrovami Sitoniya ta Ajon Oros zatoka Akanfios abo Iyerissos na shid vid pivostrova Ajon Oros Osnovni misi pivostrova Kassandra Posidi abo Kassandra ta Kanastreo abo Kalogri pivostrova Sitoniya mis Deris abo Drepano pivostrova Ajon Oros misi Akrofoo Nimfeo ta Arapis MunicipalitetiMunicipaliteti nomu HalkidikiMunicipalitet YPES kod Misceva vlada yaksho vidriznyayetsya Poshtovij kod Tel kod5201 630 73 23715202 630 47 23725204 630 80 23995205 630 77 23995206 Nea Mudaniya 632 00 23735207 630 71 23715208 630 85 23745209 620 76 2373Poligiros 5210 631 00 2371Sitoniya 5211 630 88 23755212 Iyerissos 630 72 23775213 630 72 23755214 630 79 23755203 630 73 2371Populyarni kurorti Plyazh Zografu SitoniyaPoliyiros 4500 os stolicya nomu Nea Mudaniya 4142 os 2224 os 3397 os 2155 os Uranupoli 980 os Kariyes 231 os Kassandra KalliteyaOlinfos Olimpiada Ajos NikolaosGerakiniIstoriyaMifologiya Zgidno z davnogreckimi mifami oblast Halkidiki osoblivo yiyi zahidna chastina bula arenoyu borotbi mizh mifichnimi gigantami narodzhenimi Geyeyu vid krapel krovi poranenogo Urana kolishnogo povelitelya svitu ta olimpijskimi bogami na choli iz Zevsom na rivnini Flegra davnya nazva pivostrova Zevsu dovelos dovgo ta tyazhko borotis abi zahopiti vladu na Olimpi Odna z virishalnih sutechok vidoma yak Bitva bogiv vidbulas u Halkidiki i stala najvazhchim viprobuvannyam dlya majbutnogo batka usih bogiv ta lyudej Usi bogi Afina Gera Apollon Gefest Artemida Posejdon Afrodita Gekata ta navit Mojri ob yednalis na poli boyu na Flegreo pedio proti gigantiv sered yakih najvidvazhnishimi buli Porfirij Alkionej Engelad Klitij Polivot Pallas Efialt Evrit Ippolit Gratij Atrij ta Foon U borotbi iz gigantami Posejdon zagubiv svij trizub tak za viruvannyami davnih grekiv vinik pivostriv Halkidiki Takozh za imenem giganta Afona svoye im ya otrimala gora Afon vin hotiv metnuti yiyi u bogiv Vlasne u Halkidikah isnuvav odin iz najdavnishih kultiv verhovnogo boga Zevsa sho pidtverdzhuyetsya arheologichnimi vidomostyami poblizu Kaliteyi pivostriv Kassandra znajdeno davnogreckij poganskij hram vidnesenij do drugoyi polovini IV st do n e prisvyachenij Zevsu Ammonu Pradavni chasi Pivostriv Halkidiki yavlyav soboyu duzhe svoyeridnij region Makedoniyi Otochenij morem ta z pivnochi girskimi masivami Hortiatis ta Holomontas pivostriv zalishavsya vidrizanim vid osnovnih magistralej Vidtak plemena sho pochali zavoyuvannya teriotoriyi Makedoniyi blizko 2300 do n e ne mogli proniknuti vglib regionu voni peremishuvalis lishe na pivden Zagalom usi pradavni greki sho naselyali Halkidiki ta Centralnu Makedoniyu imenuvalis frakijcyami tim samim uzagalnyuyuchi yih iz meshkancyami oblastej na shid ta na pivnich vid richki Nestos Dostovirno vidomo sho na teritoriyi Halkidiki a same na pivostrovi Ajon Oros do 5 stolittya do n e meshkali riznomanitni dogrecki plemena Vlasne pivostriv Halkidiki pivnichna chastina yakogo nazivalas Migdoniya a pivdenna Vottiki pochav zaselyatis protogrekami kolonistami v seredini VII st do n e Prichinoyu yaka sponukala pivdennih grekiv zaseliti viddaleni rajoni Halkidiki ta zvesti tam desyatki mist imovirno stav rozvitok torgivli Krim togo geografichna osoblivist miscevosti davala zmogu buduvati zruchni ta dobre zahisheni porti Halkidiki buli bagati na derevinu yaka takozh vikoristovuvalas dlya budivnictva korabliv Vazhlivim faktorom bula rodyuchist gruntiv ta pokladi mineralnoyi sirovini Isnuyut pidtverdzheni dani pro te sho z davnih chasiv u Halkidikah vidobuvali svinec sriblo mid ta zalizo Antichnist Shematichnij plan Ippodamovoyi sistemi u m Olinfos Persha koloniya na pivostrovi bula zasnovana vihidcyami iz mogutnogo davnogreckogo polisa Halkidi vid imeni yakoyi pivostriv otrimav svoyu nazvu menshoyu miroyu vihidcyami z Eritreyi polisa z ostrova Evbeya Voni pobuduvali tut taki mista Mendi Afitos Neapolis Vergina Feramvi Sani Assu Piloros Singos Sarti Toroni Galipsos Sermili ta Mikivernu Piznishe Halkidiki osvoyuvali predstavniki j inshih polisiv yaki zveli tut polisi Potideyu vihidci z Korinfu Akanfos Stagiru ta Argilos vihidci z Androsa Olinfos vihidci z Halkidi spilno z afinyanami Nareshti vprodovzh IV ta III st do n e na pivostrovi Halkidiki makedonskimi caryami buli zapochatkovani ta rozbudovani nizka mist Kassandriya Antigoniya Uranupolis ta inshi Novi porti buduvalis u miscyah zrostannya nevelikih mist Najbilsh znachimim mistom Halkidiki buv Olinfos yakij roztashovuvavsya u centri zatoki Toroneos mizh pivostrovami Kassandra ta Sitoniya Pid chas perskoyi navali a same 479 do n e Olinfos buv zahoplenij vorogom pid provodom polkovodcya Artabaza Pislya vidstupu persiv misto zaselili majzhe cilkom vihidci iz Halkidi U toj zhe chas misto bulo nanovo vidbudovane za novoyu sistemoyu ippodamio abo sistemoyu Ippodama za planom ta kreslennyami yakogo buli takozh pobudovani davni Pirej Furiyi tosho Zgidno z neyu Olinfos rozdilyavsya znachnimi perspektivami yaki potim perpendikulyarno peretinalis z inshimi mensh shirokimi Cya shema sho vvazhalas najprogresivnishoyu dlya svoyeyi dobi dozvolyala chitko okresliti zhitlovi kvartali u formi kvadrativ yaki skladalis iz dvoh kompleksiv po 5 sporud u kozhnomu Chudovo oblashtovani pomeshkannya davnih olinfciv mali keramichni vanni vmivalniki ta tualetni kimnati yaki vzhe mali kanalizacijnu sistemu Makedonskij car Perdikka II vid 434 do n e ta svoyeyi smerti vtruchavsya u spravi Halkidiki namagayuchis otrimati tut prihilnist u toj chas yak afinyani pidtrimuvali Filippa brata Perdikki u jogo pretenziyah na makedonskij prestol Cherez ce Perdikka pidburyuye polisi pivostrova perejti do stanu lakedemonciv i vistupiti proti Afin Tak pid chas Peloponneskoyi vijni 431 404 rokiv do n e za iniciativoyu makedonskogo pravitelya Perdikki na pivostrovi Halkidiki bula utvorena federaciya miscevih mist polisiv metoyu yakoyi bulo dosyagnennya nezalezhnosti vid Afin Dlya cogo Perdikka nadav pravo usim halkidcyam koristuvannya teritoriyami Migdoniyi na ves strok vijni Sama zh Peloponneska vijna rozpochalas pislya togo yak halkidskij polis Potideya vijshla iz Afinskogo morskogo soyuzu Pislya zavershennya Peloponneskoyi vijni afinyani buli prisutnimi lishe na piostrovi Kassandra za viklyuchennyam Skiyeni ta Mendi sho perejshli na bik Sparti U podalshomu vprodovzh vsogo IV st do n e Olinfos tilki primnozhuye svoyu mogutnist ta staye golovnim mistom vsogo pivostrova 392 do n e utvorilas nadzvichajno potuzhna federalna derzhava sho ob yednala 32 polisi na choli iz mistom Olinfos ce tak zvana Liga Halkidciv u Frakiyi Prote u roki pravlinnya Makedonskogo carya Aminta mista Apolloniya ta Akanfos vijshli z Ligi zapodiyavshi yij tim samim znachnogo udaru 379 do n e za poradoyu spartanciv Liga rozpadayetsya odnak gegemoniya Olinfosa nad 20 30 polisami u rizni periodi pivostrova zberigalas Car Makedoniyi Perdikka III sho zijshov na prestol blizko 368 367 roku do n e z metoyu zvilniti svogo brata Filippa z polonu u Fivah nadav shiroku dopomogu beotijcyam shedro nadavshi yim u rozrporyadzhennya derivinu dlya pobudovi flotu yakij mav postati v pershu chergu proti Afin Ta zreshtoyu afinyanam vdalos zahopiti Potideyu ta izolyuvati Termayikos zmusivshi Perdikku vstupiti u peremovini Ta cim afinyani ne obmezhilis voni zmusili makedonskih polkovodciv vidnoviti svoyu gegemoniyu u Halkidikah Makedonske carstvo za Filippa II Makedonskogo Pislya togo yak na makedonskih prestol zajnyav car Filipp II stanovishe Pivnichnoyi Greciyi suttyevo zminilos Filipp II Makedonskij doklav titanichnih zusil abi podolati dribni mizhosibni konflikti v Makedonskomu carstvi ta znajno rozshiriv jogo kordoni postijno zishtovhuyuchis iz interesami inshih sil Afin Fiv Sparti ta Olinfosa Halkidiki Prote duzhe shvidko Filippovi vdalos postaviti pid sumniv gegemoniyu Afin nad Elladoyu Zabezpechivshi sobi bezpeku ta zmicnivshi pivnichni kordoni derzhavi Filipp pochav likvidaciyu centriv afinskogo panuvannya u priberezhnih regionah Makedoniyi Mista Amfipolis Pidna Krinidi abo Filippi Apolloni Galipsos Mefoni Avdira Maroni ta Neapolis buli priyednani nim do silnoyi derzhavi Blizko 349 348 do n e Filipp znishiv Ligu Halkidciv ta povnistyu zrujnuvav yiyi centr Olinfos i rozdav jogo zemli svoyim polkovodcyam Pislya padinnya Olinfosa usi halkidski mista polisi majzhe bez sprotivu buli priyednani do Makedonskogo carstva novoyi sili na tli Elladi sho dosyagla apogeyu svoyeyi mogutnosti zavdyaki bliskuchim uspiham carya Filippa II Makedonskogo batka majbutnogo ne mensh velikogo polkovodcya Aleksandra III Makedonskogo 315 do n e na teritoriyi kolishnoyi Potideyi bulo zvedeno nove misto Kassandriya nazvane na chest svogo zasnovnika makedonskogo carya Kassandra yakij togo zh roku na uzberezhzhi zatoki Termayikos zviv majbutnyu stolicyu Greckoyi Makedoniyi misto Fessaloniki nini Saloniki davshi jomu im ya na chest svoyeyi druzhini Fessaloniki sestri Aleksandra Makedonskogo Takozh 315 roku brat Kassandra Aleksarh zasnuvav misto Uranopolis a polkovodec Antigon II Gonat blizko 280 do n e misto Antigoniyu poblizu suchasnogo Usi ci mista buli zvedeni na ruyinah davnih potuzhnih polisiv iz metoyu pereselennya meshkanciv bagatoh dribnih mistechok u veliki mista U period greko rimskih voyen ostannim greckim oplotom sho prodovzhuvav chiniti opir zalishalas Makedoniya Odnak pislya porazki ostannogo makedonskogo carya Perseya poblizu Pidni 168 roku do n e vid rimskogo namisnika Emiliya Pavla ta nejtralizaciyi Andriska 148 roku do n e usya Makedoniya a z neyu i Halkidiki perejshli do Rimskoyi imperiyi Vidomostej pro rimsku dobu majzhe ne dijshlo vidomo lishe sho mista Kassandriya ta Akanfos suchasnij Iyerissos perezhili svij rozkvit u cej chas 269 roku na Halkidiki napali goti Do 6 stolittya pivostriv buv rozgrabovanij ta majzhe vshent zrujnovani jogo mista pislya navali guniv Serednovichchya Nastupni kilka stolit ne buli nasicheni podiyami dlya Halkidiki oskilki pochinayuchi z IX stolittya do nas dijshlo bagato svidchen ta oficijnih dokumentiv iz pivostrova Ajon Oros Golovnoyu podiyeyu bezperechno stalo stvorennya monastirskoyi derzhavi Afon osoblivo v ekonomichnij sferi buli chastimi fakti nadannya vizantijskimi imperatorami u koristuvannya chencyam zemelnih nadiliv lisiv ta solyanih rozrobok U dobu panuvannya katolikiv Halkidiki zaznali chislennih rujnacij ta rozboyiv Usya miscevist obkladalas tyazhkimi podatkami Osoblivo uskladnilos stanovishe koli 1212 roku yepiskopstvo u Kassandriyi perejshlo pid yurisdikciyu latinskogo yepiskopa Varinusa Guarinosa Piznishe vdovicya Bonifaciya I Monferratskogo Margarita Isaak Andzhelo vvela she zhorstokishi poryadki u Halkidikah Spravzhnoyu katastrofoyu dlya regionu stalo vtorgnennya lombardciv sho prijshli iz Salonik pid provodom grafiv Umberto B yentrate ta Amadeusa Buffa Lombardci pograbuvali meshkanciv Halkidik ta znishili sotni afonskih monahiv iz yedinoyu metoyu znajti ta vidibrati u nih cerkovni skarbi ta groshi Piznishe 1307 roku v period pravlinnya vizantijskogo imperatora Andronika II katalonci pograbuvali Halkidiki ta zchinili strashni rujnaciyi Paralelno korsari ta pirati napadali ta grabuvali priberezhni rajoni sponukayuchi miscevih zhiteliv zalishati obzhiti miscya j oselyatis u girskih rajonah pivostrova nabagato mensh pridatnih dlya utrimannya gospodarstva prote tut voni mogli pochuvatis u vidnosnij bezpeci U 1364 1377 rokah Halkidiki a takozh Centralna ta Pivdenna Makedoniya perehodyat u pidporyadkuvannya do serbskogo carya nastupnika carya Dushana V ostanni desyatilittya XIV stolittya chastina Halkidiki za vinyatkom rajonu Kalamariya ta pivostrova Kassandra bula zavojovana turkami i lishe na netrivalij period mizh 1402 ta 1422 rr znovu povertalas Greciyi Koli 1423 roku Saloniki zdalis venecijcyam abi zapobigti zahoplennyu mista osmanami panuvannya venecijciv takozh na deyakij chas poshirilis i na oblast Halkidiki a takozh na Kassandru ta Iyerissos yaki zahishali z dvoh golovnih napryamkiv vihid na pivostriv zi shodu ta zahodu Pislya zahoplennya Makedoniyi Osmanskoyu imperiyeyu na zlami XV XVI stolit Halkidiki stayut prihistkom dlya grekiv z inshih zavojovanih turkami regioniv Elladi Kilka gromad todi zibralos navkolo vidomih halkidskih rudnikiv napriklad Sidirokavsiya ta v rajoni Mandem Lakkos u Stratonikah Poselennya Mandemozoriya ta Hasika ekonomichno procvitayut ta koristuyutsya vidnosnoyu samostijnistyu perebuvayuchi u bezposerednomu pidporyadkuvanni samomu sultanu Novitnij period Takij stan zberigavsya do 1806 roku koli Mandemohoriya perejshla pid vladu slavetnogo Ismayil beya z mista Serres Mandemohoriya ta Hasika yavlyali soboyu osoblivij vid profesijnih poselen iz centrom u Na pochatku XIX stolittya do cogo svoyeridnogo soyuzu pidporyadkovanogo bezposeredno sultanu vhodilo 12 poselen Halkidiki Galatista Vavdos Ravna Stanos Varvara Arnea Novosele Mihalas Izvoros Horuda Revenikia Iyerissos Podibnim chinom buli organizovani selisha Hasikohoriya sho znahodilis na pivdennij zahid vid Mandemohoriya Yih bulo blizko 15 i voni platili podatki bezposeredno do skarbnici Konstantinopolya a dlya virishennya problem miscevogo znachennya buli postavleni miscevi vekili Inshe ob yednannya isnuvalo na pivostrovi Kassandra meshkanci yakogo pidkoryalis tureckomu voyevodi z mista Valta Naselennya Halkidiki povstalo proti tureckogo panuvannya pislya pributtya na Svyatu goru chlena tayemnoyi organizaciyi Filiki Eteriya vihodcya z Serresa Na deyakij chas ves pivostriv Halkidiki ta Afon zokrema buli ohopleni vijnoyu 17 travnya 1821 roku povstali meshkanci Poliyirosa Zhiteli vbili tureckogo voyevodu ta 14 tureckih vartovih a potim ozbroyeni primitivnoyu zbroyeyu ta silskogospodarskimi znaryaddyami vidbili sprobu tureckogo zagonu priborkati povstalih Skoro povstannya ohopili ves pivostriv sho viklikalo nevdovolennya Yusuf beya yakij panuvav u Salonikah Rozprava nad povstalimi vchinena vidomim svoyeyu zhorstokistyu Embulumbutom pashoyu yakij navit zaluchiv iz ciyeyu metoyu chislennij vijskovij zagin bula strashnoyu Zreshtoyu povstanci mali vidstupiti natomist turki grabuvali ta rujnuvali use sho traplyalos yim na shlyahu Spaleno selisha Vasilika Karaburnus Mesimeri Galatista Podibna dolya spitkala pokinute meshkancyami misto Poliyiros Pislya povernennya tureckogo pashi do Salonik u lyutomu 1822 roku na jogo rahunku vzhe bulo 78 povnistyu spustoshenih ta spalenih naselenih punktiv u Halkidikah U cej period na ribackih sudnah na ostrovi Egejskogo morya bulo vivezeno vid 5 do 6 tisyach zhinok ta ditej a takozh chenciv zi Svyatoyi gori Korabli trimali kurs na Saloniki prote u podorozhi yih spitkala smert Vvazhayetsya sho vsogo za kilka misyaciv 1821 1822 rokiv bulo znisheno ponad 10 tisyach halkidciv krim togo tisyachi grekiv buli nasilno vivezeni ta prodani na nevilnichih rinkah Shodu 1822 roku na teritoriyu Halkidiki vdersya v rezultati chogo bulo znisheno she blizko 200 afonskih chenciv Podibnu krivavu zhertvu prinesli meshkanci Halkidiki i pid chas Krimskoyi vijni 1853 1856 rokiv koli halkidci znovu povstali proti osmanskogo panuvannya pid provodom vatazhka Camisa Karatasosa Proti povstanci znovu zazanli porazki Povstannya 1878 roku takozh ne malo uspihu 7 zhovtnya 1912 roku vsogo cherez dva dni pislya ogoloeshennya Pershoyi Balkanskoyi vijni greki povstanci Halkidiki vignali tureckih vijskovih ta ogolosili pro svoye priyednannya do nezalezhnoyi Greckoyi derzhavi Pislya zvilnennya Salonik 26 zhovtnya 1912 roku grecki vijska oficijno uvijshli u Poliyiros pid provodom Georgiosa Kolokotronisa onuka vatazhka Greckoyi vijna za nezalezhnist 1821 1829 rokiv Teodorosa Kolokotronisa 16 veresnya 1960 roku meshkanec sela Petralona Hristos Sarriyannidis znajshov u Petralonskij pecheri cherep arhantropa Grupa doslidnikiv pid kerivnictvom Arisa Pulianosa vstanovila sho vik lyudini syagaye 700 tisyach rokiv vidtak ce najdavnisha doistorichna lyudina Yevropi GalereyaMiska ratusha Poliyiros Kalliteya Kassandra Afonskij monastir Simonopetra Ajon OrosPrimitkiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category ChalcidiceGreciya piligrim ua Arhiv originalu za 26 serpnya 2010 Procitovano 5 lipnya 2009