Гефе́ст (грец. Ήφαιστος, Hephaistos) — давньогрецький бог вогню та ковальства, що на відміну від інших богів не цурався фізичної праці. Мав владу над вулканами. Син Зевса й Гери (за деякими переказами, син самої Гери), відомий створенням чудесних речей для богів і героїв. У римлян його відповідником був бог Вулкан.
Гефест дав.-гр. Ἥφαιστος | |
---|---|
![]() | |
Бог ковальства, відомий негарним виглядом, але великою майстерністю | |
Божество в | давньогрецька релігія і давньогрецька міфологія |
Ім'я іншими мовами | грец. Ήφαιστος
|
В інших культурах | Вулкан |
Заняття | Виготовлення для богів і героїв чудесних виробів з металу |
Покровитель для | вулкан, вогонь і кування |
Батько | Зевс |
Мати | Гера |
Брати/сестри | Арес |
Дружина | Афродіта |
Діти | d, d, d, d, Паліки, Періфет, Бротей (син Гефеста), d, Еріхтоній, Ардал, Керкіон[1], Радамант, Талія[d], Aethiops[d], d, d, Палемон і d |
Свята на честь | , лампадофорії |
Атрибути | Ковальський молот, обценьки |
Частина від | Олімпійські боги |
Персонаж твору | Прометей прикутий і Іліада |
|
Гефест у міфах
Гефест був народжений Герою від Зевса, але з'явився на світ кволим і жалюгідним з вигляду. Гера викинула сина з Олімпу, але він впав у море, де був врятований Фетідою і Евріномою. Ці дві богині сховали Гефеста в печері, де він виріс і облаштував кузню. На подяку за порятунок він виготовив богиням багато прикрас та інших корисних речей.
Через дев'ять років Гера побачила в Фетіди напрочуд гарну прикрасу і спитала хто її створив. Дізнавшись, що її вцілілий син такий майстерний, Гера забрала його на Олімп і побудувала йому нову кузню. Вона стала опікуватися Гефестом і навіть видала за нього одну з харит, в «Одіссеї» це була — Афродіта, а за Гесіодом — Аглая. Гефест не гнівався на Геру і захищав її перед Зевсом, коли той підвісив дружину на ланцюгах за влаштування бунту богів. Розгніваний цим Зевс скинув бога ковальства на землю і той падав цілий день. Гефест впав на острові Лемнос і зламав собі обидві ноги, через що надалі кульгав. Проте, Зевс вибачив йому, повернув на Олімп і видав золоті милиці.
Гефест мав негарний вигляд і сварливий характер, проте легко забував образи. Він був сильний і вправний у ковальстві як ніхто інший. Він навіть зумів виготовити собі з металу прислугу, яка могла ходити, говорити і виконувати доручення. Крім того Гефест викував триніжники на колесах, які самі їздили Олімпом, прислуговуючи на бенкетах і розвозячи страви.
Культ Гефеста
Культ Гефеста був так тісно пов'язаний з культом Афіни, що ці божества мали спільні храми й свята. На острові Лемнос його шанували як бога здоров'я; він оберігав від крововиливів, укусів гадюк та божевілля. В Афінах у листопаді відзначались — свято ковалів.
На честь Гефеста відбувалися лампадофорії — біг зі смолоскипами. Піші й кінні несли смолоскипи, і перемагав той, хто з палаючим смолоскипом перший прибував до мети. У Римі Гефеста ототожнювали з Вулканом. 23 серпня на честь Вулкана римляни влаштовували свята — вулканалії, під час яких кидали в вогонь маленьких рибок і звірят, гадаючи, що такими жертвами вимолять у Гефеста захист від пожежі.
Образ Гефеста
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpsTDFKMVltVnVjMTh0WDFaMWJHTmhibTlmWm05eWFtRnVaRzlmYkc5elgzSmhlVzl6WDJSbFgwb2xRek1sUWtGd2FYUmxjaTVxY0djdk1qSXdjSGd0VW5WaVpXNXpYeTFmVm5Wc1kyRnViMTltYjNKcVlXNWtiMTlzYjNOZmNtRjViM05mWkdWZlNpVkRNeVZDUVhCcGRHVnlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Гефеста греки зобразили привітним, добродушним, він часто припиняв сварки Зевса і Гери. За переказами, боги не могли без сміху дивитися як шкутильгає Гефест, але цінували його майстерність. Але Гефест уявлявся і грізним, адже ковальський молот міг слугувати і зброєю. Гефесту приписувалося вгамування річок Ксанфу і Сімоїсу, знищення гігантів.
В античному мистецтві Гефеста зображували м'язистим ковалем з молотом або обценьками в руці, у хітоні ремісника та в конічній шапці. На вазах зустрічаються зображення Діоніса, що зводить сп'янілого Гефеста на Олімп, де бог-коваль розбиває Зевсові череп. У європейському живописі пізнішого часу образ Гефеста використано в творах П. П. Рубенса, А. ван Дейка, Тіціана, Д. Веласкеса.
Трактування міфів про Гефеста
Традиція зображати ковалів кульгавими відома від заходу Африки до Скандинавії. Вважається, що в первісному суспільстві існувала традиція ламати ноги ковалям, щоб вони не могли піти до іншого племені. Також кульгання були характерні для ритуальних танців при святкуванні весняних свят родючості. Звідси зв'язок Гефеста з богинею кохання Афродітою. З Афіною теж мав зв'язок, вони народили сина Бротея.
Обробіток металів прийшов до Греції з островів Егейського моря. Тому поява Гефеста на землі пов'язувалася з островом Лемнос, який має вулканічну природу. Існування на ньому постійного природного факела палаючих газів давало підстави вважати, що під островом розташовані вогненні кузні бога. Падіння з Олімпу вважається відгомоном первісних звичаїв вбивства старого царя шляхом скидання його зі скелі, коли починав правління молодий.
У чудесних саморушних триніжках вбачаються символи року, який давні греки ділили на три сезони.
Примітки
- Encyclopedia of Ancient Deities — 1 — Jefferson: McFarland & Company, 2000. — P. 212. — 597 p. —
- Гомер. Іліада XVIII. 394—409.
- Гомер. Іліада I. 586—594.
- Гомер. Іліада XVIII. 368 і далі
- Грейвс, Роберт (1992). Мифы Древней Греции / Р. Грейвс; Пер. с англ. К. П. Лукьяненко ; Под ред. и с послесл. А. А. Тахо-Годи. Москва: Прогресс. с. 62—63.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гефест |
- Антична література. Греція. Рим. Хрестоматія /Упорядники: Михед Т. В., Якубіна Ю. В. — К.: Центр навчальної літератури, 2006. — 952 с.
- Словник античної міфології. — К.: Наукова думка, 1985. — 236 сторінок.
- Грейвс, Р. Мифы Древней Греции / Р. Грейвс; Пер. с англ. К. П. Лукьяненко ; Под ред. и с послесл. А. А. Тахо-Годи. — М. : Прогресс, 1992. — 620 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gefe st grec Hfaistos Hephaistos davnogreckij bog vognyu ta kovalstva sho na vidminu vid inshih bogiv ne curavsya fizichnoyi praci Mav vladu nad vulkanami Sin Zevsa j Geri za deyakimi perekazami sin samoyi Geri vidomij stvorennyam chudesnih rechej dlya bogiv i geroyiv U rimlyan jogo vidpovidnikom buv bog Vulkan Gefest dav gr ἭfaistosBog kovalstva vidomij negarnim viglyadom ale velikoyu majsternistyuBozhestvo v davnogrecka religiya i davnogrecka mifologiyaIm ya inshimi movami grec Hfaistos lat HephaistosV inshih kulturah VulkanZanyattya Vigotovlennya dlya bogiv i geroyiv chudesnih virobiv z metaluPokrovitel dlya vulkan vogon i kuvannyaBatko ZevsMati GeraBrati sestri AresDruzhina AfroditaDiti d d d d Paliki Perifet Brotej sin Gefesta d Erihtonij Ardal Kerkion 1 Radamant Taliya d Aethiops d d d Palemon i dSvyata na chest lampadoforiyiAtributi Kovalskij molot obcenkiChastina vid Olimpijski bogiPersonazh tvoru Prometej prikutij i Iliada Mediafajli u VikishovishiGefest u mifahGefest buv narodzhenij Geroyu vid Zevsa ale z yavivsya na svit kvolim i zhalyugidnim z viglyadu Gera vikinula sina z Olimpu ale vin vpav u more de buv vryatovanij Fetidoyu i Evrinomoyu Ci dvi bogini shovali Gefesta v pecheri de vin viris i oblashtuvav kuznyu Na podyaku za poryatunok vin vigotoviv boginyam bagato prikras ta inshih korisnih rechej Cherez dev yat rokiv Gera pobachila v Fetidi naprochud garnu prikrasu i spitala hto yiyi stvoriv Diznavshis sho yiyi vcililij sin takij majsternij Gera zabrala jogo na Olimp i pobuduvala jomu novu kuznyu Vona stala opikuvatisya Gefestom i navit vidala za nogo odnu z harit v Odisseyi ce bula Afrodita a za Gesiodom Aglaya Gefest ne gnivavsya na Geru i zahishav yiyi pered Zevsom koli toj pidvisiv druzhinu na lancyugah za vlashtuvannya buntu bogiv Rozgnivanij cim Zevs skinuv boga kovalstva na zemlyu i toj padav cilij den Gefest vpav na ostrovi Lemnos i zlamav sobi obidvi nogi cherez sho nadali kulgav Prote Zevs vibachiv jomu povernuv na Olimp i vidav zoloti milici Gefest mav negarnij viglyad i svarlivij harakter prote legko zabuvav obrazi Vin buv silnij i vpravnij u kovalstvi yak nihto inshij Vin navit zumiv vigotoviti sobi z metalu prislugu yaka mogla hoditi govoriti i vikonuvati doruchennya Krim togo Gefest vikuvav trinizhniki na kolesah yaki sami yizdili Olimpom prislugovuyuchi na benketah i rozvozyachi stravi Kult GefestaKult Gefesta buv tak tisno pov yazanij z kultom Afini sho ci bozhestva mali spilni hrami j svyata Na ostrovi Lemnos jogo shanuvali yak boga zdorov ya vin oberigav vid krovoviliviv ukusiv gadyuk ta bozhevillya V Afinah u listopadi vidznachalis svyato kovaliv Na chest Gefesta vidbuvalisya lampadoforiyi big zi smoloskipami Pishi j kinni nesli smoloskipi i peremagav toj hto z palayuchim smoloskipom pershij pribuvav do meti U Rimi Gefesta ototozhnyuvali z Vulkanom 23 serpnya na chest Vulkana rimlyani vlashtovuvali svyata vulkanaliyi pid chas yakih kidali v vogon malenkih ribok i zviryat gadayuchi sho takimi zhertvami vimolyat u Gefesta zahist vid pozhezhi Obraz GefestaVulkan v kuzni Yupitera Kartina Rubensa 1636 roku Gefesta greki zobrazili privitnim dobrodushnim vin chasto pripinyav svarki Zevsa i Geri Za perekazami bogi ne mogli bez smihu divitisya yak shkutilgaye Gefest ale cinuvali jogo majsternist Ale Gefest uyavlyavsya i griznim adzhe kovalskij molot mig sluguvati i zbroyeyu Gefestu pripisuvalosya vgamuvannya richok Ksanfu i Simoyisu znishennya gigantiv V antichnomu mistectvi Gefesta zobrazhuvali m yazistim kovalem z molotom abo obcenkami v ruci u hitoni remisnika ta v konichnij shapci Na vazah zustrichayutsya zobrazhennya Dionisa sho zvodit sp yanilogo Gefesta na Olimp de bog koval rozbivaye Zevsovi cherep U yevropejskomu zhivopisi piznishogo chasu obraz Gefesta vikoristano v tvorah P P Rubensa A van Dejka Ticiana D Velaskesa Traktuvannya mifiv pro GefestaTradiciya zobrazhati kovaliv kulgavimi vidoma vid zahodu Afriki do Skandinaviyi Vvazhayetsya sho v pervisnomu suspilstvi isnuvala tradiciya lamati nogi kovalyam shob voni ne mogli piti do inshogo plemeni Takozh kulgannya buli harakterni dlya ritualnih tanciv pri svyatkuvanni vesnyanih svyat rodyuchosti Zvidsi zv yazok Gefesta z bogineyu kohannya Afroditoyu Z Afinoyu tezh mav zv yazok voni narodili sina Broteya Obrobitok metaliv prijshov do Greciyi z ostroviv Egejskogo morya Tomu poyava Gefesta na zemli pov yazuvalasya z ostrovom Lemnos yakij maye vulkanichnu prirodu Isnuvannya na nomu postijnogo prirodnogo fakela palayuchih gaziv davalo pidstavi vvazhati sho pid ostrovom roztashovani vognenni kuzni boga Padinnya z Olimpu vvazhayetsya vidgomonom pervisnih zvichayiv vbivstva starogo carya shlyahom skidannya jogo zi skeli koli pochinav pravlinnya molodij U chudesnih samorushnih trinizhkah vbachayutsya simvoli roku yakij davni greki dilili na tri sezoni PrimitkiEncyclopedia of Ancient Deities 1 Jefferson McFarland amp Company 2000 P 212 597 p ISBN 0 7864 0317 9 d Track Q3303647d Track Q111913652d Track Q2029233 Gomer Iliada XVIII 394 409 Gomer Iliada I 586 594 Gomer Iliada XVIII 368 i dali Grejvs Robert 1992 Mify Drevnej Grecii R Grejvs Per s angl K P Lukyanenko Pod red i s poslesl A A Taho Godi Moskva Progress s 62 63 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu GefestAntichna literatura Greciya Rim Hrestomatiya Uporyadniki Mihed T V Yakubina Yu V K Centr navchalnoyi literaturi 2006 952 s Slovnik antichnoyi mifologiyi K Naukova dumka 1985 236 storinok Grejvs R Mify Drevnej Grecii R Grejvs Per s angl K P Lukyanenko Pod red i s poslesl A A Taho Godi M Progress 1992 620 s