Олімпійські змагання, Олімпійські ігри (грец. Ολυμπιακοί αγώνες) — загальногрецькі урочистості змагання культового характеру на честь Зевса Олімпійського, відомі з 776 року до н. е., які відбувалися кожні 4 роки у місті Олімпія на березі річки Алфей на Пелопоннесі. 394 року н. е. Олімпійські ігри було заборонено як язичницьке свято. Всього відбулося 293 олімпіади.
Олімпійські змагання були символом єдності грецьких міст-держав і відігравали велику роль у розвитку культури. За міфами, засновником Олімпійських змагань був Геракл, що присвятив їх Зевсові.
Олімпійські ігри в міфах
Відомо кілька міфів про заснування Олімпійських ігор. Згідно з одним, Олімпійські ігри спершу були присвячені онукові Зевса, героєві Пелопу. Коли ж участь у них взяв його більш славетний нащадок Геракл Тіринфський, ігри присвятили вже йому. Інший міф, найвідоміший, говорить, що Геракл, завоювавши Еліду після здійснення своїх 12-и подвигів, на добуті багатства заснував Олімпійські ігри аби вшанувати свого батька Зевса. Там Геракл обніс парканом священний гай та спорудив шість вівтарів олімпійським богам (по вівтарю на кожну пару). Також він же влаштував жертовне вогнище на честь свого прапрадіда Пелопа і відвів йому святилище. Геракл подолав на перших іграх всіх противників, крім одного, яким виявився сам Зевс у людській подобі.
Із праць Павсанія відомий варіант, що ігри заснував один з Дактилів на ім'я Геракл (не плутати з однойменним сином Зевса) на місці, де люди Золотої доби звели храм Кроноса і Зевс пізніше здобув перемогу над своїм батьком. Там Геракл одного разу викликав на змагання з бігу своїх братів. Переможця Пеона Геракл нагородив вінком з оливи, який приніс із Гіпербореї (або її вже було багато в околицях). Оскільки братів було п'ятеро, ігри спочатку проводилися раз на п'ять років. Також згадується, що спочатку нагородою слугувала гілка яблуні, на сьомі ігри її замінив оливковою Іфіт за порадою оракула. Геракл пізніших часів, що був сином Зевса й Алкмени, відродив Олімпійські ігри.
Також існують згадки, що Олімпійським іграм передували щорічні змагання жінок з бігу за право стати жрицею богині Гери — Герейські ігри. Коли ахейці принесли культ Зевса як чоловіка Гери, почали влаштовувати і змагання серед чоловіків.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDA5c2VXMXdiM011YW5Cbkx6SXlNSEI0TFU5c2VXMXdiM011YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Поселення на території Олімпії відомі з III тисячоліття до н. е. Найдавніші архітектурні пам'ятки Олімпії сходять до першої половини II тисячоліття до н. е., до так званого середньоелладського періоду. Знайдені теракотові статуетки ідолів дозволяють припускати існування культових поклонінь в середньоелладський період. Однак в Олімпії того часу були відсутні храми навіть найшанованішим богам. Поклоніння і жертвоприношення відбувалися на вівтарях просто неба через абстрактність божеств, котрі не ототожнювалися з людськими образами.
У гомерівську епоху в Олімпії крім богів шанували Пелопа і його дружину Гіпподамію, котру вважали засновницею Олімпійських змагань дівчат. Для бігу їм надавався стадіон, а переможницям давали вінки з гілок маслини і частину принесеної в жертву Гері корови, а також дозволяли ставити статуї з висіченими на постаментах іменами. З дорійським завоюванням Пелопоннесу велике значення в Олімпії починало надаватися фіванському герою Гераклу. Саме його нащадкам і легендарному царю Оксілу приписувалося це завоювання. Деякий час на долю Олімпії впливали , так легенда повідомляє, що етолієць з Еліди Іфіт, втомившись від війн, за порадою Дельфійського оракула уклав з ахейцем з Пізи Клеосфеном і дорійцем зі Спарти Лікургом договір про Олімпійські змагання, текст якого було записано на бронзовому диску. Традиція зводить початок Олімпійських ігор до 776 року до н. е., відколи відомо про переможця в бігу Коронбоса. Поступово перелік видів змагань розширювався, відповідно ігри ставали все видовищнішими.
Початково Олімпією керували Еліда й Піса, в обов'язки жерців яких входили спостереження за порядком і організація ігор. Період після перемоги Еліди над Пісою (VI—V століття до н. е.) був часом розквіту Олімпійського святилища. Ігри мали місцевий характер, але з 15-ї олімпіади в них брало участь населення Пелопонессу, а з 30-ї і всієї Греції. Від 40-х ігор відома участь жителів Малої Азії, Італії та Сицилії. Варвари могли відвідувати Олімпійські ігри тільки як глядачі. Коли в IV столітті до н. е. Олімпію завоював Александр Македонський, до участі допускалися люди з усього еллінського світу та Риму.
Останніми відомими переможцями ігор були Аврелій Зопір, Евкарпід та Філумен. В кінці античної епохи ігри зазнавали нападок войовничих християн і 394 року н. е., за імператора Феодосія, були заборонені.
Проведення Олімпійських ігор
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDBkU0xXOXNlVzF3YVdFdGNHRnNZV1Z6ZEhKaExtcHdaeTh5TWpCd2VDMUhVaTF2YkhsdGNHbGhMWEJoYkdGbGMzUnlZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Підготовка і організація
За переказом, правила проведення ігор установили Лікург Спартанський та Іфіт Елідський, котрі відновили їх проведення, перерване на якийсь період. Перед іграми до всіх царств вирушали посли , що оголошували про час відкриття. Від оголошення дати Олімпійських змагань на два місяці припинялися війни між грецькими царствами і встановлювалося священне перемир'я — екехірія. Еліда ставала священною територією, куди заборонялося входити зі зброєю.
Ігри спочатку тривали один день, а з набуттям загальногрецького значення у 472 році до н. е. — починалися 22 червня і тривали 5 днів. Організацію змагань доручали громадянам Еліди, з яких вибирали від 1 до 12 суддів-еланодиків. Брати участь в іграх могли тільки вільні елліни, котрі не здійснили кровопролиття. Спортсмени повинні були протягом 10 місяців, що передували Олімпійським змаганням, тренуватися в гімназії в Еліді. За місяць до відкриття ігор спортсмени прибували до Олімпії і під керівництвом досвідчених тренерів готувалися до змагань. До 720 року до н. е. учасники змагань носили пов'язки на стегнах, після — змагалися оголеними. В різні часи дозволялася участь жителів різних царств. Заміжнім жінкам заборонялося відвідувати ігри, виняток становили жриці богині Деметри.
В перший день проводилися релігійні церемонії, хода між святилищами богів, приносилися жертви богам, а судді давали клятви чесно оцінювати успіхи й поразки. Від V ст. до н. е. учасниками Олімпійських змагань стали поети, які читали свої твори ввечері першого дня. Другого дня відбувалися змагання з бігу, третього — в єдиноборствах, четвертого — перегонах на колісницях і п'ятиборстві (метання диска, стрибки в довжину, метання списа, біг на короткі дистанції та боротьба). П'ятий день відводився для нагородження переможців та завершувальних церемоній.
Види змагань
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk0TDBadmRXeGZjR0Z1YTNKaGRHbHZibDloZEY5TGVXeHBlRjlpZVY5MGFHVmZSbTkxYm1SeWVWOVFZV2x1ZEdWeVgwSk5YMVpoYzJWRk56Z3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVVp2ZFd4ZmNHRnVhM0poZEdsdmJsOWhkRjlMZVd4cGVGOWllVjkwYUdWZlJtOTFibVJ5ZVY5UVlXbHVkR1Z5WDBKTlgxWmhjMlZGTnpndWFuQm4uanBn.jpg)
- Змагання з бігу — відомі від перших Олімпійських ігор 776 року до н. е. та проводилися на 1 стадій (192, 27 м), 2 стадії (384, 54 м) та від 7 до 24 стадіїв. На середніх і довгих дистанціях біг відбувався до поворотного стовпа і назад. Крім того, існував біг на 2 стадії в гоплітських обладунках і зі щитом.
- Боротьба — була введена в 708 році до н. е. і передбачала захвати і кидки. Перемога зараховувалася за трикратний кидок противника на спину.
- Кулачні бої — відомі з 688 року до н. е. і передбачали перемогу нокаутом чи в разі визнання противником поразки.
- Панкратіон — був видом боротьби, введеним у 648 році до н. е., де дозволялося завдавати ударів кулаками, ліктями, колінами і ногами, застосовувати захвати, заломи, викручування суглобів. Бій тривав до визнання одним з бійців поразки, або його недієздатності.
- П'ятиборство — було введене 708 року до н. е. і включало метання диска, стрибки в довжину, метання списа, біг на короткі дистанції та боротьбу. Правила точно невідомі, але імовірно відбувалися на вибування учасників, поки не лишалося двоє, які й боролися за нагороду.
- Перегони на колісницях — відомі з 680 року до н. е.. Також згадуються перегони верхи на конях, введені 648 року до н. е..
Нагородження і шанування переможців
Плутарх писав, що спочатку на Олімпійських іграх змагалися тільки в бігу, а також влаштовувався смертельний поєдинок між новим і колишнім переможцем, в якому переможений мусив загинути і начебто отримати після цього нове, безсмертне, життя. Але і переможець поточного року своєю чергою мусив прийняти обов'язок жерця і померти в наступні Олімпійські ігри. Піндар зазначав, що в давнину переможець в бігу, який вважався втіленням Зевса і Геракла, нового року, вбивав втілення Кроноса й Іфікла, старого року, в час сонцевороту (тобто, на язичницький Новий рік). На думку Павсанія, це символізувало перемогу Зевса над Кроносом.
З часом смертельний бій було заборонено, а як символ перемоги замість гілки яблуні на реформованих іграх вручалася гілка оливи. Переможці ігор називались олімпіоніками, в останній день свята вони одержували вінки з галузок священної маслини, пальмову гілку та титул «царя-Геракла». Переможець ішов попереду святкової ходи, обсипуваний листям, до храму Зевса, де їв м'ясо жертовного бика (вбивство якого замінило вбивство людини). При цьому прославлялася не сама перемога, а якості, завдяки яким переможець її здобув: доблесть, сміливість, благородний родовід. На честь триразового переможця ігор в Олімпії встановлювали його погруддя. Імена переможців та назви їхніх міст урочисто оголошували і влаштовували на їх честь бенкет. Однак ще в Піфагора (IV—V ст. до н. е.) є згадки про асоціацію нагородження переможця, з причини колишніх кривавих ритуалів, з нещастям для нього, тому він радив брати участь у змаганнях, але не вигравати їх.
Героя Олімпійських змагань урочисто зустрічали на батьківщині: складали жертву божеству міста, влаштовували бенкет і співали гімни на честь переможця. В Афінах його звільняли від податку та інших обтяжливих громадських обов'язків, йому давали найкраще місце в театрі тощо. У деяких містах Греції діти олімпіоніків теж користувалися привілеями.
Серед учасників і переможців Олімпійських ігор були відомі вчені та мислителі, зокрема Демосфен, Демокріт, Платон, Аристотель, Сократ, Піфагор, Гіппократ. Піфагор був чемпіоном з кулачного бою, а Платон — в панкратіоні.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZpTDBOeWIzZHVhVzVuWDI5bVgxWnBZM1J2Y25OZllYUmZUMng1YlhCcFlTNXFjR2N2T0RBd2NIZ3RRM0p2ZDI1cGJtZGZiMlpmVm1samRHOXljMTloZEY5UGJIbHRjR2xoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Сучасні Олімпійські ігри
Ідея відродження Олімпійських ігор неодноразово висловлювалася впродовж XIX століття. Думка про відродження Олімпійських ігор в Греції належала поетові Панайотісу Суцосу, а втілена в життя була громадським діячем Евангелесом Заппасом. Комплексні міжнародні спортивні змагання проводяться з 1896 року раз на чотири роки. Олімпійські ігри сучасності організовує Міжнародний олімпійський комітет (МОК).
Див. також
Примітки
- Павсаній V. 13. 1-2, VL 22. 1, II. 14. 3,VI. 19. 3 і IX. 41. 1; Аполлодор II. 7. 2; Піндар. Цит. тв. I. 90 і далі.; Схолії до «Олімпійських од» Піндара I. 146; Гомер. Іліада II. 100 і далі
- Піндар. Цит. тв. Х.43 і далі.; Цец. Цит. тв. 41; Гігін. Цит. тв. 273.
- Піндар. Цит. тв.; Аполлодор. Цит. тв.; Павсаній V.13.1. і 14, 2-3.
- Діодор Сицилійський. Цит. тв.; Піндар. Цит. тв. Х.60 і далі; Павсаній V.8.1; Цец. Цит. тв. 41.
- Павсаній V. 7. 4.
- Павсаній VI.23.1 і V.8.1.
- Павсаній V. 16. 2
- (рос.). ОЛМА Медиа Групп. с. 7—10. ISBN . Архів оригіналу за 5 квітня 2022. Процитовано 4 травня 2016.
- Соколов, Г. И. (1980). Олимпия. Москва: Искусство.
- Гик, Евгений; Гупало, Екатерина (24 жовтня 2014). (рос.). Litres. ISBN . Архів оригіналу за 5 квітня 2022. Процитовано 2 травня 2016.
- Козленко, Алексей (13 вересня 2015). (рос.). Litres. с. 60—61. ISBN . Архів оригіналу за 5 квітня 2022. Процитовано 2 травня 2016.
- Плутарх. «Застільні питання» V. 2
- Піндар. Олімпійські оди X. 49
- Павсаній V.7
- Гиленсон, Борис (3 березня 2015). (рос.). Litres. ISBN . Архів оригіналу за 5 квітня 2022. Процитовано 2 травня 2016.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Античні Олімпійські ігри |
- Ancient Olympics [ 11 травня 2011 у Wayback Machine.]
- Ancient Olympic Games [ 2 травня 2016 у Wayback Machine.]
- Ancient Olympic Events [ 8 січня 2021 у Wayback Machine.]
Джерела
- Словник античної мітології / Упоряд. Козовик І. Я., Пономарів О. Д. Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2006. 312с.
- Graves, Robert. The Greek Myths: The Complete and Definitive Edition. Penguin UK, 2018 р. 784 p.
- Golden, Mark, Sport and Society in Ancient Greece, Cambridge University Press, 1998.
- Judith Swaddling, The Ancient Olympic Games (2nd ed., revised and updated). Austin: University of Texas Press, 2008. Pp. 120. .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Olimpijski zmagannya Olimpijski igri grec Olympiakoi agwnes zagalnogrecki urochistosti zmagannya kultovogo harakteru na chest Zevsa Olimpijskogo vidomi z 776 roku do n e yaki vidbuvalisya kozhni 4 roki u misti Olimpiya na berezi richki Alfej na Peloponnesi 394 roku n e Olimpijski igri bulo zaboroneno yak yazichnicke svyato Vsogo vidbulosya 293 olimpiadi Olimpijski zmagannya buli simvolom yednosti greckih mist derzhav i vidigravali veliku rol u rozvitku kulturi Za mifami zasnovnikom Olimpijskih zmagan buv Gerakl sho prisvyativ yih Zevsovi Olimpijski igri v mifahVidomo kilka mifiv pro zasnuvannya Olimpijskih igor Zgidno z odnim Olimpijski igri spershu buli prisvyacheni onukovi Zevsa geroyevi Pelopu Koli zh uchast u nih vzyav jogo bilsh slavetnij nashadok Gerakl Tirinfskij igri prisvyatili vzhe jomu Inshij mif najvidomishij govorit sho Gerakl zavoyuvavshi Elidu pislya zdijsnennya svoyih 12 i podvigiv na dobuti bagatstva zasnuvav Olimpijski igri abi vshanuvati svogo batka Zevsa Tam Gerakl obnis parkanom svyashennij gaj ta sporudiv shist vivtariv olimpijskim bogam po vivtaryu na kozhnu paru Takozh vin zhe vlashtuvav zhertovne vognishe na chest svogo prapradida Pelopa i vidviv jomu svyatilishe Gerakl podolav na pershih igrah vsih protivnikiv krim odnogo yakim viyavivsya sam Zevs u lyudskij podobi Iz prac Pavsaniya vidomij variant sho igri zasnuvav odin z Daktiliv na im ya Gerakl ne plutati z odnojmennim sinom Zevsa na misci de lyudi Zolotoyi dobi zveli hram Kronosa i Zevs piznishe zdobuv peremogu nad svoyim batkom Tam Gerakl odnogo razu viklikav na zmagannya z bigu svoyih brativ Peremozhcya Peona Gerakl nagorodiv vinkom z olivi yakij prinis iz Giperboreyi abo yiyi vzhe bulo bagato v okolicyah Oskilki brativ bulo p yatero igri spochatku provodilisya raz na p yat rokiv Takozh zgaduyetsya sho spochatku nagorodoyu sluguvala gilka yabluni na somi igri yiyi zaminiv olivkovoyu Ifit za poradoyu orakula Gerakl piznishih chasiv sho buv sinom Zevsa j Alkmeni vidrodiv Olimpijski igri Takozh isnuyut zgadki sho Olimpijskim igram pereduvali shorichni zmagannya zhinok z bigu za pravo stati zhriceyu bogini Geri Gerejski igri Koli ahejci prinesli kult Zevsa yak cholovika Geri pochali vlashtovuvati i zmagannya sered cholovikiv IstoriyaMalyunok starodavnoyi Olimpiyi Poselennya na teritoriyi Olimpiyi vidomi z III tisyacholittya do n e Najdavnishi arhitekturni pam yatki Olimpiyi shodyat do pershoyi polovini II tisyacholittya do n e do tak zvanogo serednoelladskogo periodu Znajdeni terakotovi statuetki idoliv dozvolyayut pripuskati isnuvannya kultovih poklonin v serednoelladskij period Odnak v Olimpiyi togo chasu buli vidsutni hrami navit najshanovanishim bogam Pokloninnya i zhertvoprinoshennya vidbuvalisya na vivtaryah prosto neba cherez abstraktnist bozhestv kotri ne ototozhnyuvalisya z lyudskimi obrazami U gomerivsku epohu v Olimpiyi krim bogiv shanuvali Pelopa i jogo druzhinu Gippodamiyu kotru vvazhali zasnovniceyu Olimpijskih zmagan divchat Dlya bigu yim nadavavsya stadion a peremozhnicyam davali vinki z gilok maslini i chastinu prinesenoyi v zhertvu Geri korovi a takozh dozvolyali staviti statuyi z visichenimi na postamentah imenami Z dorijskim zavoyuvannyam Peloponnesu velike znachennya v Olimpiyi pochinalo nadavatisya fivanskomu geroyu Geraklu Same jogo nashadkam i legendarnomu caryu Oksilu pripisuvalosya ce zavoyuvannya Deyakij chas na dolyu Olimpiyi vplivali tak legenda povidomlyaye sho etoliyec z Elidi Ifit vtomivshis vid vijn za poradoyu Delfijskogo orakula uklav z ahejcem z Pizi Kleosfenom i dorijcem zi Sparti Likurgom dogovir pro Olimpijski zmagannya tekst yakogo bulo zapisano na bronzovomu disku Tradiciya zvodit pochatok Olimpijskih igor do 776 roku do n e vidkoli vidomo pro peremozhcya v bigu Koronbosa Postupovo perelik vidiv zmagan rozshiryuvavsya vidpovidno igri stavali vse vidovishnishimi Pochatkovo Olimpiyeyu keruvali Elida j Pisa v obov yazki zherciv yakih vhodili sposterezhennya za poryadkom i organizaciya igor Period pislya peremogi Elidi nad Pisoyu VI V stolittya do n e buv chasom rozkvitu Olimpijskogo svyatilisha Igri mali miscevij harakter ale z 15 yi olimpiadi v nih bralo uchast naselennya Peloponessu a z 30 yi i vsiyeyi Greciyi Vid 40 h igor vidoma uchast zhiteliv Maloyi Aziyi Italiyi ta Siciliyi Varvari mogli vidviduvati Olimpijski igri tilki yak glyadachi Koli v IV stolitti do n e Olimpiyu zavoyuvav Aleksandr Makedonskij do uchasti dopuskalisya lyudi z usogo ellinskogo svitu ta Rimu Ostannimi vidomimi peremozhcyami igor buli Avrelij Zopir Evkarpid ta Filumen V kinci antichnoyi epohi igri zaznavali napadok vojovnichih hristiyan i 394 roku n e za imperatora Feodosiya buli zaboroneni Provedennya Olimpijskih igorDokladnishe Olimpiada hronologiya Ruyini olimpijskoyi palaestri gimnastichnoyi shkoli Pidgotovka i organizaciya Za perekazom pravila provedennya igor ustanovili Likurg Spartanskij ta Ifit Elidskij kotri vidnovili yih provedennya perervane na yakijs period Pered igrami do vsih carstv virushali posli sho ogoloshuvali pro chas vidkrittya Vid ogoloshennya dati Olimpijskih zmagan na dva misyaci pripinyalisya vijni mizh greckimi carstvami i vstanovlyuvalosya svyashenne peremir ya ekehiriya Elida stavala svyashennoyu teritoriyeyu kudi zaboronyalosya vhoditi zi zbroyeyu Igri spochatku trivali odin den a z nabuttyam zagalnogreckogo znachennya u 472 roci do n e pochinalisya 22 chervnya i trivali 5 dniv Organizaciyu zmagan doruchali gromadyanam Elidi z yakih vibirali vid 1 do 12 suddiv elanodikiv Brati uchast v igrah mogli tilki vilni ellini kotri ne zdijsnili krovoprolittya Sportsmeni povinni buli protyagom 10 misyaciv sho pereduvali Olimpijskim zmagannyam trenuvatisya v gimnaziyi v Elidi Za misyac do vidkrittya igor sportsmeni pribuvali do Olimpiyi i pid kerivnictvom dosvidchenih treneriv gotuvalisya do zmagan Do 720 roku do n e uchasniki zmagan nosili pov yazki na stegnah pislya zmagalisya ogolenimi V rizni chasi dozvolyalasya uchast zhiteliv riznih carstv Zamizhnim zhinkam zaboronyalosya vidviduvati igri vinyatok stanovili zhrici bogini Demetri V pershij den provodilisya religijni ceremoniyi hoda mizh svyatilishami bogiv prinosilisya zhertvi bogam a suddi davali klyatvi chesno ocinyuvati uspihi j porazki Vid V st do n e uchasnikami Olimpijskih zmagan stali poeti yaki chitali svoyi tvori vvecheri pershogo dnya Drugogo dnya vidbuvalisya zmagannya z bigu tretogo v yedinoborstvah chetvertogo peregonah na kolisnicyah i p yatiborstvi metannya diska stribki v dovzhinu metannya spisa big na korotki distanciyi ta borotba P yatij den vidvodivsya dlya nagorodzhennya peremozhciv ta zavershuvalnih ceremonij Vidi zmagan Zobrazhennya pankrationu na kiliksi 490 480 do n e Zmagannya z bigu vidomi vid pershih Olimpijskih igor 776 roku do n e ta provodilisya na 1 stadij 192 27 m 2 stadiyi 384 54 m ta vid 7 do 24 stadiyiv Na serednih i dovgih distanciyah big vidbuvavsya do povorotnogo stovpa i nazad Krim togo isnuvav big na 2 stadiyi v goplitskih obladunkah i zi shitom Borotba bula vvedena v 708 roci do n e i peredbachala zahvati i kidki Peremoga zarahovuvalasya za trikratnij kidok protivnika na spinu Kulachni boyi vidomi z 688 roku do n e i peredbachali peremogu nokautom chi v razi viznannya protivnikom porazki Pankration buv vidom borotbi vvedenim u 648 roci do n e de dozvolyalosya zavdavati udariv kulakami liktyami kolinami i nogami zastosovuvati zahvati zalomi vikruchuvannya suglobiv Bij trivav do viznannya odnim z bijciv porazki abo jogo nediyezdatnosti P yatiborstvo bulo vvedene 708 roku do n e i vklyuchalo metannya diska stribki v dovzhinu metannya spisa big na korotki distanciyi ta borotbu Pravila tochno nevidomi ale imovirno vidbuvalisya na vibuvannya uchasnikiv poki ne lishalosya dvoye yaki j borolisya za nagorodu Peregoni na kolisnicyah vidomi z 680 roku do n e Takozh zgaduyutsya peregoni verhi na konyah vvedeni 648 roku do n e Nagorodzhennya i shanuvannya peremozhciv Plutarh pisav sho spochatku na Olimpijskih igrah zmagalisya tilki v bigu a takozh vlashtovuvavsya smertelnij poyedinok mizh novim i kolishnim peremozhcem v yakomu peremozhenij musiv zaginuti i nachebto otrimati pislya cogo nove bezsmertne zhittya Ale i peremozhec potochnogo roku svoyeyu chergoyu musiv prijnyati obov yazok zhercya i pomerti v nastupni Olimpijski igri Pindar zaznachav sho v davninu peremozhec v bigu yakij vvazhavsya vtilennyam Zevsa i Gerakla novogo roku vbivav vtilennya Kronosa j Ifikla starogo roku v chas soncevorotu tobto na yazichnickij Novij rik Na dumku Pavsaniya ce simvolizuvalo peremogu Zevsa nad Kronosom Z chasom smertelnij bij bulo zaboroneno a yak simvol peremogi zamist gilki yabluni na reformovanih igrah vruchalasya gilka olivi Peremozhci igor nazivalis olimpionikami v ostannij den svyata voni oderzhuvali vinki z galuzok svyashennoyi maslini palmovu gilku ta titul carya Gerakla Peremozhec ishov poperedu svyatkovoyi hodi obsipuvanij listyam do hramu Zevsa de yiv m yaso zhertovnogo bika vbivstvo yakogo zaminilo vbivstvo lyudini Pri comu proslavlyalasya ne sama peremoga a yakosti zavdyaki yakim peremozhec yiyi zdobuv doblest smilivist blagorodnij rodovid Na chest trirazovogo peremozhcya igor v Olimpiyi vstanovlyuvali jogo pogruddya Imena peremozhciv ta nazvi yihnih mist urochisto ogoloshuvali i vlashtovuvali na yih chest benket Odnak she v Pifagora IV V st do n e ye zgadki pro asociaciyu nagorodzhennya peremozhcya z prichini kolishnih krivavih ritualiv z neshastyam dlya nogo tomu vin radiv brati uchast u zmagannyah ale ne vigravati yih Geroya Olimpijskih zmagan urochisto zustrichali na batkivshini skladali zhertvu bozhestvu mista vlashtovuvali benket i spivali gimni na chest peremozhcya V Afinah jogo zvilnyali vid podatku ta inshih obtyazhlivih gromadskih obov yazkiv jomu davali najkrashe misce v teatri tosho U deyakih mistah Greciyi diti olimpionikiv tezh koristuvalisya privileyami Sered uchasnikiv i peremozhciv Olimpijskih igor buli vidomi vcheni ta misliteli zokrema Demosfen Demokrit Platon Aristotel Sokrat Pifagor Gippokrat Pifagor buv chempionom z kulachnogo boyu a Platon v pankrationi Nagorodzhennya olimpionikiv Kartina Dzhejmsa Barri XIX st Suchasni Olimpijski igriDokladnishe Olimpijski igri Ideya vidrodzhennya Olimpijskih igor neodnorazovo vislovlyuvalasya vprodovzh XIX stolittya Dumka pro vidrodzhennya Olimpijskih igor v Greciyi nalezhala poetovi Panajotisu Sucosu a vtilena v zhittya bula gromadskim diyachem Evangelesom Zappasom Kompleksni mizhnarodni sportivni zmagannya provodyatsya z 1896 roku raz na chotiri roki Olimpijski igri suchasnosti organizovuye Mizhnarodnij olimpijskij komitet MOK Div takozhOlimpionik Olimpijski igri Nemejski igri Gerejski igriPrimitkiPavsanij V 13 1 2 VL 22 1 II 14 3 VI 19 3 i IX 41 1 Apollodor II 7 2 Pindar Cit tv I 90 i dali Sholiyi do Olimpijskih od Pindara I 146 Gomer Iliada II 100 i dali Pindar Cit tv H 43 i dali Cec Cit tv 41 Gigin Cit tv 273 Pindar Cit tv Apollodor Cit tv Pavsanij V 13 1 i 14 2 3 Diodor Sicilijskij Cit tv Pindar Cit tv H 60 i dali Pavsanij V 8 1 Cec Cit tv 41 Pavsanij V 7 4 Pavsanij VI 23 1 i V 8 1 Pavsanij V 16 2 ros OLMA Media Grupp s 7 10 ISBN 9785373006651 Arhiv originalu za 5 kvitnya 2022 Procitovano 4 travnya 2016 Sokolov G I 1980 Olimpiya Moskva Iskusstvo Gik Evgenij Gupalo Ekaterina 24 zhovtnya 2014 ros Litres ISBN 9785457531505 Arhiv originalu za 5 kvitnya 2022 Procitovano 2 travnya 2016 Kozlenko Aleksej 13 veresnya 2015 ros Litres s 60 61 ISBN 9785457880528 Arhiv originalu za 5 kvitnya 2022 Procitovano 2 travnya 2016 Plutarh Zastilni pitannya V 2 Pindar Olimpijski odi X 49 Pavsanij V 7 Gilenson Boris 3 bereznya 2015 ros Litres ISBN 9785457085497 Arhiv originalu za 5 kvitnya 2022 Procitovano 2 travnya 2016 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Antichni Olimpijski igri Portal Istoriya Portal Starodavnya Greciya Ancient Olympics 11 travnya 2011 u Wayback Machine Ancient Olympic Games 2 travnya 2016 u Wayback Machine Ancient Olympic Events 8 sichnya 2021 u Wayback Machine DzherelaSlovnik antichnoyi mitologiyi Uporyad Kozovik I Ya Ponomariv O D Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2006 312s Graves Robert The Greek Myths The Complete and Definitive Edition Penguin UK 2018 r 784 p Golden Mark Sport and Society in Ancient Greece Cambridge University Press 1998 Judith Swaddling The Ancient Olympic Games 2nd ed revised and updated Austin University of Texas Press 2008 Pp 120 ISBN 0 292 71893 4