Францишек Шляхциц (пол. Franciszek Szlachcic; 5 лютого 1920, Явожно — 4 листопада 1990, Варшава) — польський генерал, політичний і державний діяч, член Політбюро ЦК ПОРП, у 1971 році — міністр внутрішніх справ, у 1972—1974 роках — віцепрем'єр ПНР. Командир партизанської групи антинацистського спротиву. Учасник політичних репресій, сподвижник Мечислава Мочара. Куратор розвідувальних органів ПНР. У першій половині 1970 років був другою особою партійно-державної ієрархії після Едварда Герека. Претендував на вище керівництво, але усунено від влади внаслідок внутрішньопартійних інтриг.
Францишек Шляхциц пол. Franciszek Szlachcic | |
![]() | |
Народження: | 5 лютого 1920[1][2] Явожно, Сілезьке воєводство або Бичина, Ключборський повіт, Опольське воєводство, Республіка Польща |
---|---|
Смерть: | 4 листопада 1990[2][2](70 років) Варшава, Республіка Польща |
Поховання: | Військові Повонзки |
Країна: | Республіка Польща |
Освіта: | AGH Університет Науки та Технoлoгії |
Партія: | Польська об'єднана робітнича партія і d |
Нагороди: | |
|
Дитячі захоплення
Народився у робітничій сім'ї. Свого батька Францишек не знав, мати була кравчиною, вітчим, Ян Дудек, — шахтарем. Закінчив шість класів початкової школи. Перебував у Союзі польського герцерства та молодіжному товаристві, пов'язаному з ПСП.
У дитинстві Францишек мріяв працювати на шахті. Контактував з польськими комуністами, допомагав шахтарям-страйкарям у будівництві барикад. За це в одинадцятирічному віці його затримали поліція. Декілька днів Францишек провів у ділянці та дуже зацікавився поліцейською службою, яка стала його життєвою пристрастю.
Комуніст-підпільник
У вересні 1939 року, при вторгненні до Польщі німецьких військ, Францишек Шляхциц утік до Львова. Після вступу до міста військ РККА повернувся до рідних місць і його викрали на примусові роботи до Німеччини. Зумів бігти, перебрався до Хожува. Працював візником, потім перебрався до Явожно, де вступив на шахту.
У 1943 році Францишек Шляхциц вступив у комуністичну ПРП. Приєднався до Гвардії Людової (ГЛ), потім до Армії Людової (АЛ). Командував збройною підпільною групою у Бичині (район Явожно). Брав участь у бойових зіткненнях з окупантами, організовував напади на нацистів, залізничні диверсії.
Другу світову війну Францишек Шляхциц закінчив у званні капітана Польської народної армії.
Офіцер держбезпеки
З 1948 року Францишек Шляхциц — член ПОРП. Був членом керівних партійних органів Олькуша, Жешува, Катовиці. Служив у системі Міністерства громадської безпеки (МГБ), керував повітськими та воєводськими управліннями безпеки у Хшанові, Олькуші, Кракові, Ольштині, Жешуві, Катовиці.
Францишек Шляхциц брав активну участь у придушенні антикомуністичного збройного підпілля (Армія Крайова, Національні збройні сили, Свобода та Незалежність) й опозиційних політичних організацій (Польська селянська партія). До служби ставився з ентузіазмом, особисто заглиблювався у всі справи, отримував інформацію рядових інформаторів, брав участь у тридцяти затриманнях, отримав поранення в одній із перестрілок. Відзначався керівництвом як один з найкращих функціонерів держбезпеки. Згодом звинувачувався у застосуванні тортур до заарештованих повстанців.
У 1951 році Шляхциц закінчив партійну школу при ЦК ПОРП. Займався репресивним проведенням колективізації. Організував у селищі Ланськ санаторій для партійної номенклатури з мисливськими угіддями, якими користувався і сам (цей об'єкт під назвою W-1 пережив зміну суспільно-політичного устрою і нині перебуває у віданні канцелярії прем'єр-міністра Польщі). Після переведення до воєводської інспекції МГБ Шляхциц просив про повернення на оперативну роботу. Відверто пояснював своє бажання «солодкістю безпосередньої влади».
У 1954—1956 роках Францишек Шляхциц навчався на курсах для офіцерів держбезпеки та у військовому училищі у Москві. У 1960 році закінчив Гірничо-металургійну академію у Кракові.
Силовик ПОРП
Генерал міліції
У 1956 році у Польщі відбулася зміна влади. Посаду першого секретаря ЦК ПОРП обійняв Владислав Гомулка. У процесі польської десталінізації деяких функціонерів МГБ притягнуто до відповідальності. Однак Францишека Шляхциця це не торкнулося, він лише перейшов з держбезпеки до громадянської міліції.
У 1957 році Шляхцица призначено комендантом громадянської міліції Катовиці. Особисто відповідав за безпеку першого секретаря ЦК ПОРП Владислава Гомулки та першого секретаря ЦК КПРС Микити Хрущова під час візиту радянської делегації до Катовиці у 1959 році.
З 1962 року Францишек Шляхциц служив у центральному апараті МВС ПНР. Обіймав посаду заступника міністра внутрішніх справ Мечислава Мочара. У 1963 році отримав звання генерала бригади. Опікувався ключовими департаментами — боротьби з антидержавною діяльністю, контролю над католицькою церквою, розвідки, контррозвідки, розкриття кореспонденції. Зумів встановити контакти у Ватикані, намагаючись проникнути в оточення Папи Римського Павла VI. З діловими візитами відвідував СРСР, мав контакти з вищим радянським керівництвом, включаючно з Микиту Хрущовим і Леонідом Брежнєвим.
У службовому та політичному відношенні Францишек Шляхциц орієнтувався на Мечислава Мочара. Перебував в угрупуванні «Партизани» — неформальної фракції ПОРП, яка стояла на позиціях націонал-комунізму та сталінізму.
У березні 1968 року, під час політичної кризи, генерал Шляхциц за наказом міністра Мочара координував дії міліції та Служби безпеки (СБ) під час придушення студентських виступів. У його підпорядкуванні на той момент перебували начальник СБ Ришард Матєєвський і головний комендант громадянської міліції Тадеуш Петшак. Взаємодіяв Шляхциц і з генералом Войцехом Ярузельським, на той час начальником Генерального штабу. Активно включився у розв'язану владою антисемітську кампанію.
Того ж року Шляхциц брав участь у підготовці вторгнення військ Варшавського пакту до Чехословаччини для придушення Празької весни.
Начальник розвідки
З кінця 1960-х Францишек Шляхциц змінив політичну позицію. Це пов'язано з його переорієнтацією на Едварда Герека, Шляхциц рано розгледів майбутнього главу ПОРП і ПНР. Відносини Шляхциця з Мочаром і Гомулкою помітно ускладнилися. Після звільнення Мочара з МВС і призначення міністром Казімєжа Світали Шляхциц понижено на посаді (попри рекомендацію Мочара). Займався органами зовнішньої розвідки Служби безпеки ПНР.
На цій посаді генерал Шляхциц оцінював функціонерів МВС насамперед за критерієм інтелектуальності, посилював аналітичні підрозділи оперативними. Вивчав міжнародний досвід розвідки, спеціально для цього опанувавши англійську мову. Шляхциц намагався впроваджувати західні управлінські методології, залучати на службу молоді освічені кадри, позбавляючись ветеранів єврейської національності, колишніх емігрантів і бійців ГЛ й АЛ. Встановив зв'язки з авторитетними діячами міжнародних наукових кіл і розвідувальної спільноти. Результатом стало зниження ідеологічного чинника, «технократизація» держбезпеки ПНР.
Навколо Шляхциця склалася група висококваліфікованих професіоналів-розвідників, яка отримала назву «францисканці». Поряд із «технократичним» підходом, вони відрізнялися польським націоналізмом, прагненням забезпечити автономію ПНР від СРСР, ПОРП від КПРС й СБ від КДБ.
Дослідники відзначали високий професіоналізм «францисканців», які ще наприкінці 1960 років передбачили об'єднання Німеччини з волі населення НДР і падіння влади ПОРП у Польщі «у момент, коли СРСР не зможе надати допомогу ПНР через власний економічний розвал».
У грудні 1970 року
15 грудня 1970 року генерал Шляхциц отримав направлення до Гданська для придушення робітничих протестів. Роль Шляхциця у цих подіях до кінця не прояснена: сам він стверджує, ніби намагався утримати генерала Гжегожа Корчинського від застосування зброї; інші очевидці оцінюють його роль як провокатора кровопролиття, подібно до Зенона Клишка.
У ніч проти 19 грудня Шляхциц таємно вирушив у Катовиці для зустрічі з Едвардом Гереком. Група партійних і силових керівників — Станіслав Каня, Войцех Ярузельський, Едвард Бабюх, Францишек Шляхциц — переконали Герека негайно усунути від влади Гомулку. Це сталося на пленумі ЦК ПОРП 20 грудня вже після кровопролиття у містах Балтійського узбережжя. Разом з Гомулкою відправлено у відставку багато інших керівників, зокрема Мочара та Світала.
Член Політбюро й уряду
Політичний курс
23 січня 1971 року новий перший секретар ЦК ПОРП Едвард Герек призначив Францишека Шляхцица міністром внутрішніх справ ПНР. У той же день Шляхциц супроводжував Герека у поїздці на Щецинську корабельню імені Варського, де першому секретареві довелося вести важкі переговори зі страйковим комітетом Едмунда Балуки. Герек залишився задоволений поведінкою Шляхцица. Високо оцінив його здібності і Юрій Андропов у Москві.
На позачерговому з'їзді ПОРП у грудні 1971 року Францишека Шляхцица введено до складу Політбюро та Секретаріату ЦК. Опікувався кадровою політикою, закордонними справами, освітою та наукою. З березня 1972 року став також членом Держради ПНР. Прихильність Герека, який ставився до Шляхцица «майже як до члена сім'ї», на кілька років зробило його другою особою партійно-державної ієрархії (хоча Шляхциц залишив посаду міністра внутрішніх справ).
Францишек Шляхциц підтримував курс Герека, заснований на соціальному маневруванні та відносній «лібералізації» режиму (попри те, що ця політика суперечила настановам «партизанської фракції», до якої Шляхциц нещодавно належав). Пропагував математичні методи економіки. Інтенсивно розвивав контакти з Заходом, насамперед ФРН, організовував приїзди до ПНР іноземних вчених і політиків. Водночас Шляхциц наполягав на жорсткому переслідуванні політичних противників ПОРП — дисидентів, католиків, сіоністів (останнє поняття трактувалося дуже широко). У конфіденційних переговорах з Егон Баром пропонував поставити політеміграцію з ПНР на фінансову основу (приблизно за тією схемою, яка застосовувалася у відносинах ФРН з НДР).
У відносинах з СРСР Шляхциц продовжував виступати з позицій націонал-комунізму, намагаючись наскільки можна відстоювати суверенітет Польщі. Однак він розумів, що радянське керівництво після не цілком вдалого для себе досвіду з Ніколае Чаушеску в Румунії посилюватиме контроль над країнами «соцтабору».
Боротьба за владу
Головними супротивниками Францишека Шляхциця у боротьбі за владу були Мирослав Мілевський, Станіслав Каня, Едвард Бабюх, Веслав Очепка, Здзислав Грудзень. Напружено складалися і стосунки з генералом Ярузельським. Невдоволення надмірною самостійністю та амбіціями Шляхцица висловлював Брежнєв. Сам Герек починав боятися Шляхциця.
Особливо гострий конфлікт почався у питанні про керівні кадри МВС. Мілевський і Каня намагалися відтіснити Шляхциця від контролю над силовими структурами. Проте прихильником Шляхциця був генерал міліції Генрік Пентек, заступник міністра внутрішніх справ Станіслава Ковальчика (креатура Мілевського).
На початку 1974 року стало неминучим пряме зіткнення. Мілевський і Каня звинувачували Шляхцица в «антирадянізмі», відомчих інтригах у МВС і планах усунення Герека з посади першого секретаря. Зі свого боку, Шляхциц виступав з критикою економічної політики Герека (передусім великих запозичень на Заході) та робив заяви «ліберально-ревізіоністського» характеру — наприклад, закликав істориків сміливіше викривати догматизм.
Усунення
Вирішальну роль у протистоянні зіграв «краківський скандал». Багато керівників краківської парторганізації, зокрема перший секретар воєводського комітету Юзеф Кляса, були давніми прихильниками Шляхциця. Під час поїздок Шляхциця до Кракова у 1973 році влаштовувалися бенкети, звучали тости за «нашого майбутнього першого секретаря». Про що Здзислав Грудзень сповістив Герека.
15 лютого 1974 року відбувся пленум ЦК ПОРП. Учасники піддали Шляхциця різкій критиці. Сам він, всупереч очікуванням, не виступив з самокритикою, а навпаки — повторив власні критичні висловлювання щодо економічної політики. Перший секретар Герек ухвалив рішення про усунення Шляхцица. 25 червня його знято з посади секретаря ЦК.
11 грудня 1975 року, за підсумками VII з'їзду ПОРП, Шляхциц виведено зі складу Політбюро. Незабаром після цього він втратив членство у Держраді. Спочатку Герек надав Шляхцицю посаду віцепрем'єра в уряді Петра Ярошевича, але з обмеженими повноваженнями. Остаточна відставка Шляхциця відбулася наприкінці березня 1976 року.
Після відставки
З березня 1976 року Францишек Шляхциц обіймав посаду голови Польського комітету стандартизації та якості. Політичного значення цей статус не мав. Однак Шляхциц не залишав надії повернутися у велику політику.
Таку спробу він зробив восени 1980 року, коли в країні почався страйковий рух Солідарності. Події, що розгорнулися, Шляхциц розцінив як підтвердження його правоти у критиці Герека. У цьому плані він висловлювався у розмові з начальником розвідувального управління східнонімецької Штазі Маркусом Вольфом, який терміново прибув до Польщі для ознайомлення з ситуацією.
Навесні 1981 року Францишек Шляхциц дав свідчення партійній комісії Тадеуша Грабського, яка визначала «відповідальних за кризу». Провину він покладав передусім на Ярошевича, Бабюха та Герека. Однак у звіті IX з'їзду ПОРП комісія Грабського зарахувала до винних і самого Шляхциця — за «порушення принципів колективного керівництва».
Шляхциц не брав реальної участі у конфронтації між ПОРП та «Солідарністю». До режиму воєнного стану ставлення не мав. Але він і не зазнав переслідувань, тоді як Герек, Ярошевич, Грудзень, Бабюх й інші члени колишнього керівництва були інтерновані (Грудзень у цих умовах помер від серцевого нападу).
У 1984 році Францишек Шляхциц залучався у справі Afera Żelazo та Afera Zalew — кримінальних скандалах у МВС ПНР 1960—1970 років. Йшлося про присвоєння чинами держбезпеки та партійними керівниками великих коштів і матеріальних цінностей, отриманих участю таємних закордонних операцій. Ці розслідування спрямовувались проти Мирослава Мілевського, якого генерал Ярузельський на той час вирішив усунути від влади. Роль Шляхциця в аферах мала місце, але не була значною, хоча Мілевський намагався покласти на нього основну відповідальність. У результаті Шляхциц відбувся партійною доганою.
Незадовго до смерті, вже після зміни суспільно-політичного устрою Польщі, Францишек Шляхциц видав мемуари «Gorzki smak władzy» («Гіркий смак влади»). В останньому інтерв'ю Шляхциц сказав, що хотів би надати свої думки та знання у розпорядження демократичної влади — «щоб вони не повторювали наших помилок».
Смерть
Помер Шляхциц у віці 70 років. Похований на цвинтарі Військові Повонзки.
Сім'я й особистість
Францишек Шляхциц був одружений з Броніславою Валах, сестрою Станіслава Валаха, партизана 1940-х років, згодом полковника держбезпеки та міліції. Познайомився Шляхциц з майбутньою дружиною у партизанському загоні. Після смерті чоловіка Броніслава Шляхциц-Валах тривалий час мешкала у Варшаві. Часом ділилася з журналістами спогадами про свою роль як дружини великого партійно-державного діяча.
Нагороджений низкою орденів ПНР і СРСР (повного списку, за його словами, не пам'ятав), з яких найбільше цінував Хрест Грюнвальда, Хрест Хоробрих, Орден Червоного Прапора, отримані за участь у бойових діях.
Люди, які знали Францишека Шляхцица, відзначали жорстокість його характеру та підкреслено «тьмяний» імідж. Водночас Шляхциц вирізнявся розвиненим інтелектом, енергійною рішучістю та креативним мисленням. Кумирами та зразками для нього були «два Юзефи» — Сталін і Пілсудський.
Примітки
- Munzinger Personen
- https://bs.sejm.gov.pl/F?func=find-acc&acc_sequence=000014305&find_code=SYS&local_base=ARS10
- Franciszek Szlachcic (1920—1990) — przyczynek do biografii «supergliny»
- «Superglina» Franciszek Szlachcic
- Ogniem, wodą, prądem. Metody śledcze Urzędu Bezpieczeństwa. historia.interia.pl (пол.). Процитовано 16 вересня 2023.
- Polowanie na pierwszego[недоступне посилання]
- ЖЕСТЬ СЛАВЯНСКИХ БРАТЬЕВО чём заставил подумать умный человек. solidarizm.ru (рос.). Процитовано 16 вересня 2023.
- Historia tajnego świata
- Łazarewicz, Cezary (26 червня 2012). Petelicki, Czempiński, Zacharski - dzieci gen. Szlachcica. Newsweek (пол.). Процитовано 16 вересня 2023.
- . Архів оригіналу за 31 серпня 2017. Процитовано 16 вересня 2023.
- 15 lutego 1974 r. Koniec kariery Franciszka Szlachcica
- Rozmowy z Franciszkiem Szlachcicem
- POLISH COMMUNISTS AGAIN PICK GIEREK. The New York Times (амер.). 13 грудня 1975. ISSN 0362-4331. Процитовано 16 вересня 2023.
- . Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 28 березня 2018.
- Strona domeny e-reporter.pl. e-reporter.pl. Процитовано 16 вересня 2023.
- LUDZIE Z "ŻELAZA" - Największa afera w polskim wywiadzie. niniwa22.cba.pl. Процитовано 16 вересня 2023.
- Tajemnice Bezpieki. Gorzki smak władzy. Przesłuchanie supergliny | Jerzy Sławomir Mac, Franciszek Szlachcic. Lubimyczytać.pl (pl-PL) . Процитовано 16 вересня 2023.
- PCH24.pl, Redaktor (5 листопада 2013). Ubek podejrzany o związki z Gestapo. PCH24.pl (pl-PL) . Процитовано 16 вересня 2023.
- Egazeta › Przelom.pl - portal ziemi chrzanowskiej. przelom.pl (пол.). Процитовано 16 вересня 2023.
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Francishek Shlyahcic pol Franciszek Szlachcic 5 lyutogo 1920 1920lyutogo05 Yavozhno 4 listopada 1990 1990listopada04 Varshava polskij general politichnij i derzhavnij diyach chlen Politbyuro CK PORP u 1971 roci ministr vnutrishnih sprav u 1972 1974 rokah viceprem yer PNR Komandir partizanskoyi grupi antinacistskogo sprotivu Uchasnik politichnih represij spodvizhnik Mechislava Mochara Kurator rozviduvalnih organiv PNR U pershij polovini 1970 rokiv buv drugoyu osoboyu partijno derzhavnoyi iyerarhiyi pislya Edvarda Gereka Pretenduvav na vishe kerivnictvo ale usuneno vid vladi vnaslidok vnutrishnopartijnih intrig Francishek Shlyahcic pol Franciszek Szlachcic Narodzhennya 5 lyutogo 1920 1920 02 05 1 2 Yavozhno Silezke voyevodstvo abo Bichina Klyuchborskij povit Opolske voyevodstvo Respublika PolshaSmert 4 listopada 1990 1990 11 04 2 2 70 rokiv Varshava Respublika PolshaPohovannya Vijskovi PovonzkiKrayina Respublika PolshaOsvita AGH Universitet Nauki ta TehnologiyiPartiya Polska ob yednana robitnicha partiya i dNagorodi Mediafajli b u VikishovishiDityachi zahoplennyaNarodivsya u robitnichij sim yi Svogo batka Francishek ne znav mati bula kravchinoyu vitchim Yan Dudek shahtarem Zakinchiv shist klasiv pochatkovoyi shkoli Perebuvav u Soyuzi polskogo gercerstva ta molodizhnomu tovaristvi pov yazanomu z PSP U ditinstvi Francishek mriyav pracyuvati na shahti Kontaktuvav z polskimi komunistami dopomagav shahtaryam strajkaryam u budivnictvi barikad Za ce v odinadcyatirichnomu vici jogo zatrimali policiya Dekilka dniv Francishek proviv u dilyanci ta duzhe zacikavivsya policejskoyu sluzhboyu yaka stala jogo zhittyevoyu pristrastyu Komunist pidpilnikU veresni 1939 roku pri vtorgnenni do Polshi nimeckih vijsk Francishek Shlyahcic utik do Lvova Pislya vstupu do mista vijsk RKKA povernuvsya do ridnih misc i jogo vikrali na primusovi roboti do Nimechchini Zumiv bigti perebravsya do Hozhuva Pracyuvav viznikom potim perebravsya do Yavozhno de vstupiv na shahtu U 1943 roci Francishek Shlyahcic vstupiv u komunistichnu PRP Priyednavsya do Gvardiyi Lyudovoyi GL potim do Armiyi Lyudovoyi AL Komanduvav zbrojnoyu pidpilnoyu grupoyu u Bichini rajon Yavozhno Brav uchast u bojovih zitknennyah z okupantami organizovuvav napadi na nacistiv zaliznichni diversiyi Drugu svitovu vijnu Francishek Shlyahcic zakinchiv u zvanni kapitana Polskoyi narodnoyi armiyi Oficer derzhbezpekiZ 1948 roku Francishek Shlyahcic chlen PORP Buv chlenom kerivnih partijnih organiv Olkusha Zheshuva Katovici Sluzhiv u sistemi Ministerstva gromadskoyi bezpeki MGB keruvav povitskimi ta voyevodskimi upravlinnyami bezpeki u Hshanovi Olkushi Krakovi Olshtini Zheshuvi Katovici Francishek Shlyahcic brav aktivnu uchast u pridushenni antikomunistichnogo zbrojnogo pidpillya Armiya Krajova Nacionalni zbrojni sili Svoboda ta Nezalezhnist j opozicijnih politichnih organizacij Polska selyanska partiya Do sluzhbi stavivsya z entuziazmom osobisto zagliblyuvavsya u vsi spravi otrimuvav informaciyu ryadovih informatoriv brav uchast u tridcyati zatrimannyah otrimav poranennya v odnij iz perestrilok Vidznachavsya kerivnictvom yak odin z najkrashih funkcioneriv derzhbezpeki Zgodom zvinuvachuvavsya u zastosuvanni tortur do zaareshtovanih povstanciv U 1951 roci Shlyahcic zakinchiv partijnu shkolu pri CK PORP Zajmavsya represivnim provedennyam kolektivizaciyi Organizuvav u selishi Lansk sanatorij dlya partijnoyi nomenklaturi z mislivskimi ugiddyami yakimi koristuvavsya i sam cej ob yekt pid nazvoyu W 1 perezhiv zminu suspilno politichnogo ustroyu i nini perebuvaye u vidanni kancelyariyi prem yer ministra Polshi Pislya perevedennya do voyevodskoyi inspekciyi MGB Shlyahcic prosiv pro povernennya na operativnu robotu Vidverto poyasnyuvav svoye bazhannya solodkistyu bezposerednoyi vladi U 1954 1956 rokah Francishek Shlyahcic navchavsya na kursah dlya oficeriv derzhbezpeki ta u vijskovomu uchilishi u Moskvi U 1960 roci zakinchiv Girnicho metalurgijnu akademiyu u Krakovi Silovik PORPGeneral miliciyi U 1956 roci u Polshi vidbulasya zmina vladi Posadu pershogo sekretarya CK PORP obijnyav Vladislav Gomulka U procesi polskoyi destalinizaciyi deyakih funkcioneriv MGB prityagnuto do vidpovidalnosti Odnak Francisheka Shlyahcicya ce ne torknulosya vin lishe perejshov z derzhbezpeki do gromadyanskoyi miliciyi U 1957 roci Shlyahcica priznacheno komendantom gromadyanskoyi miliciyi Katovici Osobisto vidpovidav za bezpeku pershogo sekretarya CK PORP Vladislava Gomulki ta pershogo sekretarya CK KPRS Mikiti Hrushova pid chas vizitu radyanskoyi delegaciyi do Katovici u 1959 roci Z 1962 roku Francishek Shlyahcic sluzhiv u centralnomu aparati MVS PNR Obijmav posadu zastupnika ministra vnutrishnih sprav Mechislava Mochara U 1963 roci otrimav zvannya generala brigadi Opikuvavsya klyuchovimi departamentami borotbi z antiderzhavnoyu diyalnistyu kontrolyu nad katolickoyu cerkvoyu rozvidki kontrrozvidki rozkrittya korespondenciyi Zumiv vstanoviti kontakti u Vatikani namagayuchis proniknuti v otochennya Papi Rimskogo Pavla VI Z dilovimi vizitami vidviduvav SRSR mav kontakti z vishim radyanskim kerivnictvom vklyuchayuchno z Mikitu Hrushovim i Leonidom Brezhnyevim U sluzhbovomu ta politichnomu vidnoshenni Francishek Shlyahcic oriyentuvavsya na Mechislava Mochara Perebuvav v ugrupuvanni Partizani neformalnoyi frakciyi PORP yaka stoyala na poziciyah nacional komunizmu ta stalinizmu U berezni 1968 roku pid chas politichnoyi krizi general Shlyahcic za nakazom ministra Mochara koordinuvav diyi miliciyi ta Sluzhbi bezpeki SB pid chas pridushennya studentskih vistupiv U jogo pidporyadkuvanni na toj moment perebuvali nachalnik SB Rishard Matyeyevskij i golovnij komendant gromadyanskoyi miliciyi Tadeush Petshak Vzayemodiyav Shlyahcic i z generalom Vojcehom Yaruzelskim na toj chas nachalnikom Generalnogo shtabu Aktivno vklyuchivsya u rozv yazanu vladoyu antisemitsku kampaniyu Togo zh roku Shlyahcic brav uchast u pidgotovci vtorgnennya vijsk Varshavskogo paktu do Chehoslovachchini dlya pridushennya Prazkoyi vesni Nachalnik rozvidki Z kincya 1960 h Francishek Shlyahcic zminiv politichnu poziciyu Ce pov yazano z jogo pereoriyentaciyeyu na Edvarda Gereka Shlyahcic rano rozglediv majbutnogo glavu PORP i PNR Vidnosini Shlyahcicya z Mocharom i Gomulkoyu pomitno uskladnilisya Pislya zvilnennya Mochara z MVS i priznachennya ministrom Kazimyezha Svitali Shlyahcic ponizheno na posadi popri rekomendaciyu Mochara Zajmavsya organami zovnishnoyi rozvidki Sluzhbi bezpeki PNR Na cij posadi general Shlyahcic ocinyuvav funkcioneriv MVS nasampered za kriteriyem intelektualnosti posilyuvav analitichni pidrozdili operativnimi Vivchav mizhnarodnij dosvid rozvidki specialno dlya cogo opanuvavshi anglijsku movu Shlyahcic namagavsya vprovadzhuvati zahidni upravlinski metodologiyi zaluchati na sluzhbu molodi osvicheni kadri pozbavlyayuchis veteraniv yevrejskoyi nacionalnosti kolishnih emigrantiv i bijciv GL j AL Vstanoviv zv yazki z avtoritetnimi diyachami mizhnarodnih naukovih kil i rozviduvalnoyi spilnoti Rezultatom stalo znizhennya ideologichnogo chinnika tehnokratizaciya derzhbezpeki PNR Navkolo Shlyahcicya sklalasya grupa visokokvalifikovanih profesionaliv rozvidnikiv yaka otrimala nazvu franciskanci Poryad iz tehnokratichnim pidhodom voni vidriznyalisya polskim nacionalizmom pragnennyam zabezpechiti avtonomiyu PNR vid SRSR PORP vid KPRS j SB vid KDB Doslidniki vidznachali visokij profesionalizm franciskanciv yaki she naprikinci 1960 rokiv peredbachili ob yednannya Nimechchini z voli naselennya NDR i padinnya vladi PORP u Polshi u moment koli SRSR ne zmozhe nadati dopomogu PNR cherez vlasnij ekonomichnij rozval U grudni 1970 roku 15 grudnya 1970 roku general Shlyahcic otrimav napravlennya do Gdanska dlya pridushennya robitnichih protestiv Rol Shlyahcicya u cih podiyah do kincya ne proyasnena sam vin stverdzhuye nibi namagavsya utrimati generala Gzhegozha Korchinskogo vid zastosuvannya zbroyi inshi ochevidci ocinyuyut jogo rol yak provokatora krovoprolittya podibno do Zenona Klishka U nich proti 19 grudnya Shlyahcic tayemno virushiv u Katovici dlya zustrichi z Edvardom Gerekom Grupa partijnih i silovih kerivnikiv Stanislav Kanya Vojceh Yaruzelskij Edvard Babyuh Francishek Shlyahcic perekonali Gereka negajno usunuti vid vladi Gomulku Ce stalosya na plenumi CK PORP 20 grudnya vzhe pislya krovoprolittya u mistah Baltijskogo uzberezhzhya Razom z Gomulkoyu vidpravleno u vidstavku bagato inshih kerivnikiv zokrema Mochara ta Svitala Chlen Politbyuro j uryaduPolitichnij kurs 23 sichnya 1971 roku novij pershij sekretar CK PORP Edvard Gerek priznachiv Francisheka Shlyahcica ministrom vnutrishnih sprav PNR U toj zhe den Shlyahcic suprovodzhuvav Gereka u poyizdci na Shecinsku korabelnyu imeni Varskogo de pershomu sekretarevi dovelosya vesti vazhki peregovori zi strajkovim komitetom Edmunda Baluki Gerek zalishivsya zadovolenij povedinkoyu Shlyahcica Visoko ociniv jogo zdibnosti i Yurij Andropov u Moskvi Na pozachergovomu z yizdi PORP u grudni 1971 roku Francisheka Shlyahcica vvedeno do skladu Politbyuro ta Sekretariatu CK Opikuvavsya kadrovoyu politikoyu zakordonnimi spravami osvitoyu ta naukoyu Z bereznya 1972 roku stav takozh chlenom Derzhradi PNR Prihilnist Gereka yakij stavivsya do Shlyahcica majzhe yak do chlena sim yi na kilka rokiv zrobilo jogo drugoyu osoboyu partijno derzhavnoyi iyerarhiyi hocha Shlyahcic zalishiv posadu ministra vnutrishnih sprav Francishek Shlyahcic pidtrimuvav kurs Gereka zasnovanij na socialnomu manevruvanni ta vidnosnij liberalizaciyi rezhimu popri te sho cya politika superechila nastanovam partizanskoyi frakciyi do yakoyi Shlyahcic neshodavno nalezhav Propaguvav matematichni metodi ekonomiki Intensivno rozvivav kontakti z Zahodom nasampered FRN organizovuvav priyizdi do PNR inozemnih vchenih i politikiv Vodnochas Shlyahcic napolyagav na zhorstkomu peresliduvanni politichnih protivnikiv PORP disidentiv katolikiv sionistiv ostannye ponyattya traktuvalosya duzhe shiroko U konfidencijnih peregovorah z Egon Barom proponuvav postaviti politemigraciyu z PNR na finansovu osnovu priblizno za tiyeyu shemoyu yaka zastosovuvalasya u vidnosinah FRN z NDR U vidnosinah z SRSR Shlyahcic prodovzhuvav vistupati z pozicij nacional komunizmu namagayuchis naskilki mozhna vidstoyuvati suverenitet Polshi Odnak vin rozumiv sho radyanske kerivnictvo pislya ne cilkom vdalogo dlya sebe dosvidu z Nikolae Chaushesku v Rumuniyi posilyuvatime kontrol nad krayinami soctaboru Borotba za vladu Golovnimi suprotivnikami Francisheka Shlyahcicya u borotbi za vladu buli Miroslav Milevskij Stanislav Kanya Edvard Babyuh Veslav Ochepka Zdzislav Grudzen Napruzheno skladalisya i stosunki z generalom Yaruzelskim Nevdovolennya nadmirnoyu samostijnistyu ta ambiciyami Shlyahcica vislovlyuvav Brezhnyev Sam Gerek pochinav boyatisya Shlyahcicya Osoblivo gostrij konflikt pochavsya u pitanni pro kerivni kadri MVS Milevskij i Kanya namagalisya vidtisniti Shlyahcicya vid kontrolyu nad silovimi strukturami Prote prihilnikom Shlyahcicya buv general miliciyi Genrik Pentek zastupnik ministra vnutrishnih sprav Stanislava Kovalchika kreatura Milevskogo Na pochatku 1974 roku stalo neminuchim pryame zitknennya Milevskij i Kanya zvinuvachuvali Shlyahcica v antiradyanizmi vidomchih intrigah u MVS i planah usunennya Gereka z posadi pershogo sekretarya Zi svogo boku Shlyahcic vistupav z kritikoyu ekonomichnoyi politiki Gereka peredusim velikih zapozichen na Zahodi ta robiv zayavi liberalno revizionistskogo harakteru napriklad zaklikav istorikiv smilivishe vikrivati dogmatizm Usunennya Virishalnu rol u protistoyanni zigrav krakivskij skandal Bagato kerivnikiv krakivskoyi partorganizaciyi zokrema pershij sekretar voyevodskogo komitetu Yuzef Klyasa buli davnimi prihilnikami Shlyahcicya Pid chas poyizdok Shlyahcicya do Krakova u 1973 roci vlashtovuvalisya benketi zvuchali tosti za nashogo majbutnogo pershogo sekretarya Pro sho Zdzislav Grudzen spovistiv Gereka 15 lyutogo 1974 roku vidbuvsya plenum CK PORP Uchasniki piddali Shlyahcicya rizkij kritici Sam vin vsuperech ochikuvannyam ne vistupiv z samokritikoyu a navpaki povtoriv vlasni kritichni vislovlyuvannya shodo ekonomichnoyi politiki Pershij sekretar Gerek uhvaliv rishennya pro usunennya Shlyahcica 25 chervnya jogo znyato z posadi sekretarya CK 11 grudnya 1975 roku za pidsumkami VII z yizdu PORP Shlyahcic vivedeno zi skladu Politbyuro Nezabarom pislya cogo vin vtrativ chlenstvo u Derzhradi Spochatku Gerek nadav Shlyahcicyu posadu viceprem yera v uryadi Petra Yaroshevicha ale z obmezhenimi povnovazhennyami Ostatochna vidstavka Shlyahcicya vidbulasya naprikinci bereznya 1976 roku Pislya vidstavkiZ bereznya 1976 roku Francishek Shlyahcic obijmav posadu golovi Polskogo komitetu standartizaciyi ta yakosti Politichnogo znachennya cej status ne mav Odnak Shlyahcic ne zalishav nadiyi povernutisya u veliku politiku Taku sprobu vin zrobiv voseni 1980 roku koli v krayini pochavsya strajkovij ruh Solidarnosti Podiyi sho rozgornulisya Shlyahcic rozciniv yak pidtverdzhennya jogo pravoti u kritici Gereka U comu plani vin vislovlyuvavsya u rozmovi z nachalnikom rozviduvalnogo upravlinnya shidnonimeckoyi Shtazi Markusom Volfom yakij terminovo pribuv do Polshi dlya oznajomlennya z situaciyeyu Navesni 1981 roku Francishek Shlyahcic dav svidchennya partijnij komisiyi Tadeusha Grabskogo yaka viznachala vidpovidalnih za krizu Provinu vin pokladav peredusim na Yaroshevicha Babyuha ta Gereka Odnak u zviti IX z yizdu PORP komisiya Grabskogo zarahuvala do vinnih i samogo Shlyahcicya za porushennya principiv kolektivnogo kerivnictva Shlyahcic ne brav realnoyi uchasti u konfrontaciyi mizh PORP ta Solidarnistyu Do rezhimu voyennogo stanu stavlennya ne mav Ale vin i ne zaznav peresliduvan todi yak Gerek Yaroshevich Grudzen Babyuh j inshi chleni kolishnogo kerivnictva buli internovani Grudzen u cih umovah pomer vid sercevogo napadu U 1984 roci Francishek Shlyahcic zaluchavsya u spravi Afera Zelazo ta Afera Zalew kriminalnih skandalah u MVS PNR 1960 1970 rokiv Jshlosya pro prisvoyennya chinami derzhbezpeki ta partijnimi kerivnikami velikih koshtiv i materialnih cinnostej otrimanih uchastyu tayemnih zakordonnih operacij Ci rozsliduvannya spryamovuvalis proti Miroslava Milevskogo yakogo general Yaruzelskij na toj chas virishiv usunuti vid vladi Rol Shlyahcicya v aferah mala misce ale ne bula znachnoyu hocha Milevskij namagavsya poklasti na nogo osnovnu vidpovidalnist U rezultati Shlyahcic vidbuvsya partijnoyu doganoyu Nezadovgo do smerti vzhe pislya zmini suspilno politichnogo ustroyu Polshi Francishek Shlyahcic vidav memuari Gorzki smak wladzy Girkij smak vladi V ostannomu interv yu Shlyahcic skazav sho hotiv bi nadati svoyi dumki ta znannya u rozporyadzhennya demokratichnoyi vladi shob voni ne povtoryuvali nashih pomilok SmertPomer Shlyahcic u vici 70 rokiv Pohovanij na cvintari Vijskovi Povonzki Sim ya j osobististFrancishek Shlyahcic buv odruzhenij z Bronislavoyu Valah sestroyu Stanislava Valaha partizana 1940 h rokiv zgodom polkovnika derzhbezpeki ta miliciyi Poznajomivsya Shlyahcic z majbutnoyu druzhinoyu u partizanskomu zagoni Pislya smerti cholovika Bronislava Shlyahcic Valah trivalij chas meshkala u Varshavi Chasom dililasya z zhurnalistami spogadami pro svoyu rol yak druzhini velikogo partijno derzhavnogo diyacha Nagorodzhenij nizkoyu ordeniv PNR i SRSR povnogo spisku za jogo slovami ne pam yatav z yakih najbilshe cinuvav Hrest Gryunvalda Hrest Horobrih Orden Chervonogo Prapora otrimani za uchast u bojovih diyah Lyudi yaki znali Francisheka Shlyahcica vidznachali zhorstokist jogo harakteru ta pidkresleno tmyanij imidzh Vodnochas Shlyahcic viriznyavsya rozvinenim intelektom energijnoyu rishuchistyu ta kreativnim mislennyam Kumirami ta zrazkami dlya nogo buli dva Yuzefi Stalin i Pilsudskij PrimitkiMunzinger Personen d Track Q107343683 https bs sejm gov pl F func find acc amp acc sequence 000014305 amp find code SYS amp local base ARS10 Franciszek Szlachcic 1920 1990 przyczynek do biografii supergliny Superglina Franciszek Szlachcic Ogniem woda pradem Metody sledcze Urzedu Bezpieczenstwa historia interia pl pol Procitovano 16 veresnya 2023 Polowanie na pierwszego nedostupne posilannya ZhEST SLAVYaNSKIH BRATEVO chyom zastavil podumat umnyj chelovek solidarizm ru ros Procitovano 16 veresnya 2023 Historia tajnego swiata Lazarewicz Cezary 26 chervnya 2012 Petelicki Czempinski Zacharski dzieci gen Szlachcica Newsweek pol Procitovano 16 veresnya 2023 Arhiv originalu za 31 serpnya 2017 Procitovano 16 veresnya 2023 15 lutego 1974 r Koniec kariery Franciszka Szlachcica Rozmowy z Franciszkiem Szlachcicem POLISH COMMUNISTS AGAIN PICK GIEREK The New York Times amer 13 grudnya 1975 ISSN 0362 4331 Procitovano 16 veresnya 2023 Arhiv originalu za 2 kvitnya 2015 Procitovano 28 bereznya 2018 Strona domeny e reporter pl e reporter pl Procitovano 16 veresnya 2023 LUDZIE Z ZELAZA Najwieksza afera w polskim wywiadzie niniwa22 cba pl Procitovano 16 veresnya 2023 Tajemnice Bezpieki Gorzki smak wladzy Przesluchanie supergliny Jerzy Slawomir Mac Franciszek Szlachcic Lubimyczytac pl pl PL Procitovano 16 veresnya 2023 PCH24 pl Redaktor 5 listopada 2013 Ubek podejrzany o zwiazki z Gestapo PCH24 pl pl PL Procitovano 16 veresnya 2023 Egazeta Przelom pl portal ziemi chrzanowskiej przelom pl pol Procitovano 16 veresnya 2023 Posilannya