Польська соціалістична партія (пол. Polska Partia Socjalistyczna, PPS) — ліва польська політична партія. Була однією з найважливіших польських партій від часу свого заснування в 1892 році до еміграції в 1948.
Польська соціалістична партія Polska Partia Socjalistyczna | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Голова партії | |
Засновник | d, d, d, d, d, d, d, Станіслав Грабський, Едвард Абрамовський, d, Станіслав Войцеховський, d, d і Болеслав Лімановский |
Дата заснування | 23 листопада 1892 |
Штаб-квартира | вул. Турецка 3, 00-745, Варшава, Польща |
Ідеологія | Сучасна: демократичний соціалізм, соціал-демократія, пан'європеїзм Історична: лівий націоналізм, соціалізм |
Позиція | ліві |
Офіційний колір (кольори) | червоний |
Девіз | Свобода, Рівність, Братерство, Демократія |
Гімн | Czerwony sztandar |
Друкований орган | Robotnik (1894–1939) Nowy Robotnik (2003-2006) |
Офіційний сайт | naszpps.ppspl.eu |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTDFCUVUxOXphMnhoWkdGZmEzZHBZWFI1WDNCdlpGOWFZV05vWlhSaExtcHdaeTh5TWpCd2VDMVFVRk5mYzJ0c1lXUmhYMnQzYVdGMGVWOXdiMlJmV21GamFHVjBZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Юзеф Пілсудський, засновник Другої Речі Посполитої, був членом і пізніше лідером ПСП на початку 20 століття.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDFCeWVubDNKVU16SlVJelpHTjVYMUJRVTE4eE9EazJYMHh2Ym1SNWJpNXFjR2N2TWpZd2NIZ3RVSEo2ZVhjbFF6TWxRak5rWTNsZlVGQlRYekU0T1RaZlRHOXVaSGx1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDBGamRHbDJhWE4wYzE5dlpsOVFVRk5mWW1WbWIzSmxYekU1TURVdWFuQm5MekkyTUhCNExVRmpkR2wyYVhOMGMxOXZabDlRVUZOZlltVm1iM0psWHpFNU1EVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDBwdmVtVm1YMUJwYkhOMVpITnJhVjlwYmw4eE9EazVMbXB3Wnk4eE56QndlQzFLYjNwbFpsOVFhV3h6ZFdSemEybGZhVzVmTVRnNU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDBsbmJtRmplVjlFWVhONmVXNXphMmt5TG1wd1p5OHhOekJ3ZUMxSloyNWhZM2xmUkdGemVubHVjMnRwTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0wTDAxdmJuZHBiR3d4TG1wd1p5OHhOekJ3ZUMxTmIyNTNhV3hzTVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Засновницький з'їзд
Польська Соціалістична Партія була утворена на засновницькому з'їзді, який відбувався 17–23 листопада 1892 році в Парижі. У ньому взяли участь делегати, що представляли чотири польські соціалістичні організації. Справжні імена не використовувалися делегатами, через питання їхньої безпеки. Нижче наведено список делегатів по партіях:
- :
- псевдонім «Густав»,
- псевд. «Болеслав»,
- псевд. «Александр»,
- псевд. «Мечислав»,
- псевд. «Маріан»,
- псевд. «Фелікс»,
- псевд. «Владислав»,
- псевд. «Казімєш»;
- :
- Станіслав Грабський псевд. «Станіслав» (формально не був делегований від союзу);
- :
- псевд. «Юзеф»,
- псевд. «Стефан»,
- Станіслав Войцеховський псевд. «Вацлав»,
- псевд. «Войцех»;
- :
- псевд. «Здіслав»,
- псевд. «Броніслав»,
- псевд. «Марта»,
- також двоє незалежних:
- Болеслав Лімановський псевд. «Тадеуш»,
- псевд. «Віктор».
Цей з'їзд не був в класичному розумінні з'їздом делегатів партій, а скоріше довільним зібранням членів з різноманітних політичних сил, ціллю яких було утворення однієї соціалістичної партії для всіх поляків, орієнтованої на соціалістичну та незалежницьку платформу. До з'їзду не преєдналися частина групи осіб, які видавали газету , а також члени «соціалістично-демократичної групи», які в той час проживали в Парижі (, Ванда-Цезарина Войнаровська, Станіслав Грабський, Владислав Грабський, В.Канія, І.Урбах та А.Злотніцькі).
Діяльність у підпіллі
Після першого загального національного з'їзду (Юзеф Пілсудський, Станіслав Войцеховський, , , ), який відбувся 1893 року в . Проте в серпні цього ж року відбувся розкол та виділилася група осіб, які згодом сформували партію Соціал-демократів Королівства Польського та Литви, здебільшого вони притримувалися інтернаціоналістичної орієнтації та виступали на опозиційних позиціях на противагу більшості членів ПСП, які орієнтувалися перш за все на незалежницьку платформу. На II з'їзді ПСП в лютому 1894 у Варшаві було створено Центральний Робітничий Комітет у склад якого увійшли: псевд. «Янек», псевд. «Жул», Юзеф Пілсудський псевд. «Віктор», псевд. «Пол», а також двох їх заступників: псевд. «Факір», а також . На тому ж з'їзді постановлено видавати газету , який став одним із найважливіших інструментів соціалістичної пропаганди в країні. Після арештування у серпні 1894 року , i та еміграції , партію очолювали Юзеф Пілсудський, Казімєш П'яткевич і (як заступник члена ЦР Комітету) прибувший у квітні 1895 року з Лондону Станіслав Войцеховський. Незважаючи на арешти ключових фігур, організація продовжила зростати. Відкрилися робітничі комітети у Варшаві, Радомі та Заглемб'є.
В лютому 1900 року поліція в місті Лодзь викрила друкарню , а також арештувала Юзефа Пілсудського, який тоді був членом ЦР Комітету та редактором газети.
В той же час в Лондоні Станіслав Войцеховський видав наступний номер газети, а в Польщі псевд. «Міхал» сформував новий Центральний робітничий Комітет, в який увійшли псевд. «Кароль», псевд. «Гауденті» (з Білогостоку) та псевд. «Англієць».
У травні 1900 року деякі члени партії разом з , які виступали за застосування терористичних дій покинули ПСП та створили робітничу партію Третій Пролетаріат. Представники Польської Соціалістичної Партії взяли учать в , що відбулась в 1904 році.
Під час революції 1905 року ПСП була поділена на дві конкурентні між собою фракції: так званих «старих» очолюваних Юзефом Пілсудським, які закликали до збройних виступів та «молодих», які розраховували на повалення царського режиму у співпраці з повсталими російськими масами. У 1905—1907 роках створена «старими» Бойова організація ПСП здійснила сотні терористичних та збройних акцій (замахи, визволення політичних в'язнів, експропріяції).
Конфлікт «старих» та «молодих» у середині партії остаточно призвів до того, що в 1906 році вона розкололась на ПСП Революційну Фракцію, (колишні «старі») та ПСП-Лівицю (колишні «молоді»).
У 1909 року ПСП-Революційна Фракція повернулися до колишньої старої назви, ПСП-Лівиця втратила свої позиції — деякі її колишні члени пізніше вступили до Соціал-Демократичної Партії Королівства Польського та Литви та створили комуністичну партію Польщі, інша її частина повернулися до ПСП. Через кілька років (від 1912 до 1914 року) діяла також незалежна від них була створена в результаті суперечки про місце концепції незалежності в програмі партії.
Паризька програма
На з'їзді 1892 року було прийнято так звану «Паризьку програму», що став першим документом Польської Соціалістичної Партії. Починався він з таких слів:
Польська Соціалістична Партія, як політична організація, яка репрезентує польський робітничий клас, який бореться за своє визволення з ярма капіталізму, прагне, перш за все, повалення сьогоднішнього політичної неволі і здобути владу для пролетаріату. Щоб досягнути цього його метою є створення незалежної демократичної польської республіки. Оригінальний текст (пол.) Polska Partia Socjalistyczna, jako organizacja polityczna polskiej klasy robotniczej, walczącej o swe wyzwolenie z jarzma kapitalizmu, dąży przede wszystkim do obalenia dzisiejszej niewoli politycznej i zdobycia władzy dla proletariatu. W dążeniu tym celem jej jest niepodległa rzeczpospolita demokratyczna. |
Основні програмні положення містилися в двох розділах, економічному та політичному, які також були поділені на підпункти. Ці постулати звучать так:
Незалежна демократична республіка, заснована на наступних принципах: пряме, загальне та таємне голосування; народного законодавство; повна рівність національностей, які входитимуть до майбутньої польської республіки, на основі добровільної федерації; муніципальне та провінційне самоврядування з виборами адміністративних чиновників; рівність усіх громадян без різниці між статтю, расою, національності та релігії; повна свобода слова, друку та зібрань; безкоштовний розгляд всіх судових справ; обрання суддів та впровадження судової відповідальності посадових осіб; безкоштовна, обов'язкова, загальна доступна всім верствам населення освіта; побудова державою шкіл необхідних для освіти учням; прогресивний податок на прибуток та майно та впровадження такого ж податку на спадщину; скасування податків на їжу та товари першої необхідності. Оригінальний текст (пол.) Samodzielnej Rzeczpospolitej demokratycznej, opartej na następujących zasadach: bezpośrednie, powszechne i tajne głosowanie; prawodawstwo ludowe; całkowite równouprawnienie narodowości wchodzących w skład Rzeczypospolitej na zasadzie dobrowolnej federacji; samorząd gminny i prowincjonalny z wybieralnością urzędników administracyjnych; równość wszystkich obywateli bez różnicy płci, rasy, narodowości i wyznania; zupełna wolność słowa, druku, zebrań stowarzyszeń; bezpłatna procedura sądowa, wybieralność sędziów i sądowa odpowiedzialność urzędników; bezpłatne, przymusowe, powszechne, całkowite nauczanie; dostarczanie uczącym się środków nauczania przez państwo; postępowy podatek do dochodu i od majątku, i taki podatek od spadków; zniesienie podatków od artykułów spożywczych oraz pierwszej potrzeby. |
Делегати ухвалили наступні економічні постулати:
Трудове законодавство:восьмигодинний робочий день; фіксована 36-годинна перерва щотижня; встановлення мінімальної заробітної платні; рівна оплата праці чоловіків і жінок за одну йту ж кількість виконаної роботи; заборона працювати дітям до 14 років; обмеження роботи для підлітків (з 14 до 18) до шести годин на день; загальна заборона праці в нічний час; дотримання гігієни на заводах; державна грошова підтримка у разі нещасних випадків, безробіття, хвороби та настання старості; вибори інспекторів самими робітниками фабрик; створення біржі праці та робітничого секретаріату; повна свобода трудових договорів. Поступова соціалізація землі, виробничих знарядь і засобів зв'язку.Оригінальний текст (пол.) Prawodawstwo pracy: ośmiogodzinny dzień roboczy, stała 36-godzinna przerwa co tydzień; minimum płacy roboczej; równa płaca dla kobiet i mężczyzn przy równej pracy; zakaz pracy dzieci do lat 14, ograniczenie pracy niedorosłych (od lat 14 do 18) do sześciu godzin na dobę; zakaz pracy nocnej w zasadzie; higiena fabryczna; zabezpieczenie państwowe w razie wypadków, braku pracy, choroby i starości; inspektor fabryczny wybierany przez samych robotników; giełda pracy i sekretariat robotniczy; zupełna wolność zmów (porozumień) robotniczych. Stopniowe uspołecznienie ziemi, narzędzi produkcji i środków komunikacji. |
Польська Соціалістична Партія мала на меті досягнути таких результатів:
- Незалежна Польська Республіка, побудована на демократичних засадах
- Пряме загальне право голосу
- Рівні права для всіх націй, які живуть в Польщі
- Рівні права для всіх громадян, незалежно від раси, національності, віросповідання та гендерної приналежності
- Свобода преси, думки, зібрання
- Прогресивне оподаткування
- Восьми-годинний робочий день
- Запровадження мінімальної заробітної платні
- Рівна заробітна плата для чоловіків та жінок
- Заборона дитячої праці (до 14 років)
- Безкоштовна освіта
- Соціальна підтримка у разі травмування на виробництві
Після початку революції 1905 року в Російській Імперії, членство поляків у партії різко зросло з кількох сотень активних членів до масового руху, що налічував близько 60 000 чоловіків та жінок.
ПСР в часи здобуття Незалежності Польщі та міжвоєнний період
Одразу після того як почалась I світова війна з ПСП вийшов Пілсудський, однак на значну частину партії все ще впливали його ідеї про польську незалежність. XII Конгрес партії в 1916 року в Пйотркуві підтримав розбудову Польщі як незалежної демократичної республіки. На останньому конспіраційному XIV З'їзді ПСП у вересні 1918 року партією керував Центральний Робітничий Комітет (ЦРК) в складі: Томаша Арцішевського (41 рік), Раймунда Яворовського (33 роки), (42 роки), (25 роки), (53 роки), (23 роки) та (33 роки).
В листопаді 1918 року ПСП допомогла утворити перший польський уряд — , керівником якого став Ігнацій Дашинський, продовжувачем справи якого став . Народний уряд Морачевського ухвалив декрет про години праці, який впровадив 8-годинний робочий день та 46-годинний робочий тиждень. Також було впроваджено в дію декрети про охорону праці, про робітничі профспілки, а також декрет про обов'язкове страхування на випадок хвороби для робітників. Також було запроваджено житловий мораторій для безробітних, заборона на підвищення орендної плати для мешканців 1–2 кімнатних квартир вище рівня червня 1914 року та обмеження права на виселення.
На виборах до Законодавчого сейму 26 січня 1919 року ПСП отримала 35 (із 432) депутатських мандатів, що була потрактовано як поразку. В квітні цього самого ж року відбулося також об'єднання трьох партійних організацій, що розташовувались у різноманітних регіонах новоствореної держави: Польської Соціалістичної Партії Прусських Територій, Польської Соціал-Демократичної Партії Галичини та партії Тешинської Сілезії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDAxMWNtRnNMWEpsZDI5c2RXTnFZUzB4T1RBMUxWQlFVeTFNYjJSNkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMU5kWEpoYkMxeVpYZHZiSFZqYW1FdE1Ua3dOUzFRVUZNdFRHOWtlaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Під час польсько-радянської війни 1920 року, ПСП, незважаючи на опір деяких членів, увійшла до , в якому Ігнацій Дашинський отримав портфель віце-прем'єра, а (заступником якого був ) увійшов у склад Ради Оборони Країни.
В серпні 1920 року ПСП організувала Робітничий Комітет Оборони Варшави, а також Робітничий Полк Оборони Варшави. Багато діячів ПСП взяло участь у боях як солдати регулярної армії, а також здійснювали диверсії проти червоної армії (в тому числі Томаш Арцішевський, Адам Цьолкош, , , , , ). Під час битв, як поручник помер , член ЦВК ПСП та депутат Законодавчого Сейму.
Вербувальні бюро ПСП з першої половини липня до кінця серпня 1920 року завербували загалом 1643 особи. В кожному окрузі було завербовано:
округ | кількість завербованих |
---|---|
Варшава | 311 |
Передмістя Варшави | 78 |
Львів | 430 |
Заглемб'є Домбровське | 304 |
Ченстохова | 263 |
Люблін | 74 |
Радомсько | 33 |
Паб'яниці | 75 |
Дрогобич-Глінік Маріампольський | 56 |
Інші місцевості | 19 |
Переважна більшість завербованих добровольців (1101 осіб) була направлена до 201 полку піхоти (полк ПВО в Яблоні), яким керував Адам Коц. Інших було направлено до запасних батальйонів: 1 полку легіонів піхоти в Яблоні, 3 полку легіонів піхоти у Варшаві, 6 полку легіонів піхоти у Плоцьку. Завербовані добровольці належали до оглядових комітетах не вдома, а безпосередньо до таких при полках.
У зв'язку із створенням в ПСП окремих військових батальйонів газета писала: «ПСП запроваджує в створених полках, соціалістичний регламент, рекомендуючи солдатам звертатися до командного складу „Товаришу Командире“».
Окрім дій пов'язаних з вербуванням добровольців, Військовий відділ також керував так званими спеціальними діями. Під цим терміном розумілась організація розвідувальних, диверсійних та партизанських підрозділів, що діяли в тилу Червоної Армії, та створення так званих робітничих резервів.
Деякі рядові члени партії, незважаючи на заборону керівництвом, брали участь в організації революційних комітетів. Члени ПСП взяли участь в роботі 11 революційних комітетах: Білосток, Цеханув, Граєво, Ліпно, Ломжа, Луків, Остроленка, Радинь, Седльці, Собєніце та Високе-Мазовецьке.
Через кілька днів як Червона Армія увійшла до Білогостоку місцева організація ПСП на зібрані 31 липня прийняла резолюцію наступного змісту:
„З огляду на звільнення нашого міста від влади реакційних сил та утворення нового уряду, заснованого на принципах справжньої свободи та братарства, з ентузіазмом вітаємо утворення цього уряду, як найбільш відповідаючого цілям та інтересам робочого класу та для уникнення можливого розладу сил, постановляємо підпорядкуватися думкам більшості та приступити до спільної праці з комуністичною партією для досягнення остаточної рівності усіх до того часу скривджених та малозабезпеченим — соціалістичного устрою“ ЦРК ПСП в Сідліце видало 14 серпня відозву, в якій привітало Червону Армію та закликало міських та сільських робітників, а також працівників розумової праці для добра більшості, і яка закінчувалася гаслом: «Нехай живе Польська Соціалістична Республіка». Після відступу Червоної Армії з цих теренів ЦРК ПСП на початку вересня утворив спеціальну комісію в складі: , Пужак, , яка мала провести розслідування щодо членів та організацій ППС, звинувачених у співпраці з Червоною Армією та польськими комуністами.
В першій половині 1921 року ПСП нараховувала близько 55 тисяч членів ПСП, що традиційно залучалася в профспілковий та кооперативний рух, з партією співпрацювали теж з організаціями, що залишилися у її сфері впливу, такі як (ТРУ), , та .
На парламентських виборах 1922 року в Польщі ПСП отримала 41 депутатський мандат, а також 7 сенатських мандатів. В той же час дійшло до однієї з найсерйозніших криз щодо майбутнього Польщі під час виборів на пост президента, жертвою якої став Габрієль Нарутович. ПСП закликала до захисту Президента та конституції. В той час як у Варшаві відбувалися вуличні бої, помер хорунжий стандарту ПСП . Після смерті в результаті замаху на Габрієля Нарутовича ПСП вирішила підтримати безпартійний . Одразу після відставки цього уряду та створення нового в 1923 році дійшло до розірвання зв'язків з урядом. Через інфляцію та високі ціни на товари профспілкові союзи наближені до ПСП оголосили залічний страйк. Уряд приступив до мілітаризації колії. ПСП та Центральна Комісія Профспілкових Союзів оголосили у відозві 5 листопада 1923 року страйк у всій країні. Уряд вивів війська на вулиці. Відбувалися зіткнення в Кракові, Бориславі та Тарнові, що потім отримало назву , під час якого не вдалось обійтись без смертельних жертв серед робітників та солдат. Ця криза призвела до занепаду Віцентія Вітоса.
Завдання полегшення економічної ситуації взяв на себе , який серед інших дій ухвалив постанову про запровадження сільськогосподарської реформи. Наступна економічна криза, яка відбулася в 1925 році призвела до формування нового в якому зайняли місця такі члени ПСП: Єнджей Морачевський, - міністр громадських робіт, а також - міністр праці та соціального забезпечення. З уваги на політичні зміни уряду та уведення в життя нових дій, які призвело б до зменшення заробітної плати бюджетників та збільшення непрямих податків, ПСП 20 квітня 1926 року вийшли з уряду, спричинивши його занепад. Депутати ПСП подали клопотання про розпуск Сейму, але це рішення було відхилено правоцентристською більшістю.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDFCeVlXZHBaWElsTWtOZlRXOXlZV042WlhkemEya2xNa05mUW1GeWJHbGphMmtsTWtOZlRXRnNhVzV2ZDNOcmFTVXlRMTlLWVhkdmNtOTNjMnRwTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxUWNtRm5hV1Z5SlRKRFgwMXZjbUZqZW1WM2MydHBKVEpEWDBKaGNteHBZMnRwSlRKRFgwMWhiR2x1YjNkemEya2xNa05mU21GM2IzSnZkM05yYVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
В 1926 році ПСП спочатку підтримувала травневий переворот, який здійснив Й. Пілсудський. Пов'язаний з партією залізничний профспілковий союз організував 13 травня страйк, який зробив неможливим урядові переїзду до Варшави вірних йому військ з Великопольщі. Центральний Виконавчий Комітет ПСП закликав до організування загального страйку.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF3TDFCd2N6RTVNakF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZCd2N6RTVNakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
На парламентських виборах у 1928 році ПСП досягла великих результатів, отримавши 1 481 279 голосів від виборців до Сейму (13 % голосів) та всього зайнявши 64 депутатські мандати та 10 сенаторських. Найбільше мандатів партія здобула у: лодзькому воєводстві — 11, варшавському воєводстві — 9, а також краківському воєводстві — 9. Натомість важку поразку ПСП понесла у Варшаві, де отримала тільки один мандат, а також в Заглемб'ї Домбровському за рахунок комуністичних голосів. Успіхом натомість стало здобуття 2 мандатів у Бидгощі.
Побудова авторитарних урядів режимом санації та політичний курс на право допровадив до того, що ПСП перейшла в 1927 року до опозиції. Це спровокувало внутрішні спори в партії ПСП, зокрема Єнджей Морачевський пішов проти позиції партії та увійшов до , що спричинило його позбавлення членства ПСП. Спір про стосунки до нових урядів призвів до того що 17 листопада 1928 році відбувся розкол в ПСП. Підтримники уряду санації на чолі з створили ПСП-колишня революційна фракція.
З 1929 року ПСП була найбільшою опозиційною силою коаліції , в склад якого входили також увійшли ПНП «Визволення», , , та . Після розпуску Пілсудським Сейму в 1930 році та подальших арештів безлічі партійних діячів, деякі з них були засуджені на так званому берестейському процесі (від назви міста Берестя).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDFjbFF6TWxRak42WDJGbmFYUmhZM2xxYm5sZlVGQlRMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFYSlVNekpVSXplbDloWjJsMFlXTjVhbTU1WDFCUVV5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTDFCeWIzUmxjM1JmVUZCVExtcHdaeTh5TWpCd2VDMVFjbTkwWlhOMFgxQlFVeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На партія отримала 13 % всіх голосів.
Вибори 1935 року та 1938 року ПСП бойкотувала.
В лютому 1937 році відбувся останній перед другою світовою війною XXIV конгрес ПСП, який вибрав керівництво Начальної Ради до якої увійшли: (керівник) (заступником стали , , ), а також вибрано Центральний Виконавчий Комітет ПСП в складі: Томаша Арцішевського (керівник), (віце-керівник), Казімєжа Пужака (генеральний секретар, скарбник), а також , Адама Цьолкоша, , , , , , , та . Конгрес ухвалив так звану «радомську програму».
Незадовго до війни ПСП налічувала приблизно 21 тис. членів у 41 районі країни.
На останніх перед війною місцевих виборах в Польщі, що відбувалися наприкінці 1938 року та на початку 1939 року ПСП в 160 містах отримала 26,8 % голосів та понад 1000 мандатів. Абсолютну більшість ПСП виграли за списками у: Сосновці, Радомі, Бориславі, а також разом із партіями Бунду та Поалей-Сіону в: Лодзі, Пйотркуві, Гродно, Тарнові, Седльце, Плоцьку, Замості.
В березні 1939 року керівництво партії звернулося до влади із пропозицією збільшення оборонної сили Польщі, відновлення громадянських свобод та створення Уряду Національної Оборони. Однак ці пропозиції були відхилені керівництвом країни.
ПСП під час Другої світової війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDB0dmMzbHVhV1Z5ZW5sZloyUjVibk5qZVM1cWNHY3ZNalV3Y0hndFMyOXplVzVwWlhKNmVWOW5aSGx1YzJONUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У вересні 1939 року партія долучилася до оборонної кампанії спрямованої проти німецької агресії, організувавши та батальйони гданських , організували цивільну оборону, видавали патріотичну пресу. Діяли на конспіраційних засадах від 1939 року як (Воля, Рівність, Незалежність) та Руху Робітничих мас Польщі. Діве крило соціалістівстворило організацію , яка частково з'єдналася з ПСП-ВРН. Грпа тих зто залишився та вирішив діяти окремо утворили , яка в свою чергу поділилася на помірковану ПСП-Лівицю та прокомуністичну РПСП, якою керував Едвард Осубка-Моравський.
ПСП-ВРН стала однією з частин Польської підпільної держави, та брала участь у створені повстанських збройних батальйонів і на початку займала позицію підтримки політики еміграційного уряду в Лондоні. В 1941—1943 роках конфлікт ВРН з лондонським урядом призвів до тимчасового припинення участі партії в підпільних політичних органах та тимчасового зайняття її місця партії . Представитель ПСП Казімеж Пужак став на чолі парламенту . Соціаліст також увійшов у склад .
ПСП-ВРН включила свою бойову організацію у склад Армії Крайої, які становили в ній до 10 % всіх її солдат. активно брали участь у варшавському повстані в 1944 році.
В еміграції ПСП була репрезентована , який брав участь в всіх засіданнях (у тому числі в представник ПСП виконував функцію віце-прем'єра, а керівником в став соціаліст Томаш Арцішевський).
Діяльність ПСП в 1944—1948 роках
Пов'язана з частина діячів призвила до створення так званої (яку також звали «люблінська») з Едвардом Осубкою-Моравським та Юзефом Циранкевичем на чолі, яка в основному складалась з RPPS, до якої увійшли в 1945 та 1946 велика частина діячів передвоєної ПСП та ПСП-ВРН.
Новоутворена ПСП допомагала керувати урядом повоєнної Польщі в 1945—1948 роках, а її представники займали посади прем'єр-міністрів, входили в склад Ради Міністрів.
Частина діячів ПСП-ВРН продовжила конспіраційну діяльність, проте більшість з них була заарештована. Діячі довоєнної ПСП та ПСП-ВРН із на чолі намагалися влитися у «люблінську» ПСП, що однак закінчилося невдачею. Не була успішною також спроба створення легальної (ППСД). Врешті-решт Зигмунт Жулавський балотувався у списках ПСЛ як «незалежний соціаліст».
Доля національної ПСП, що об'єднувала у своїх рядах 500 тисяч осіб, була вирішення в грудні 1948 року на так званому об'єднавчому конгресі, під часу якого партія формально об'єдналася з комуністичною польською партією робітничою, оскільки фактично була нею поглинутою, створивши Польську Об'єднану Робітничу Партію.
Еміграційна ПСП
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDBSc1pXZGhZMnBoVUZCVExtcHdaeTh5TURCd2VDMUViR1ZuWVdOcVlWQlFVeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Після 1948 постала незалежна , яку очолили Адам Цьолкош і , з 1960-х розділилась через неможливість дійти до консенсусу щодо тактики та стратегії партії.
Служба безпеки ПНР неодноразово старалася проникнути до партії та слідкувати за її діяльністю із середини.
Відродження та з'єднання ПСП в Польщі (1987—1990)
15 листопада 1987 року підписано декларацію утворення національної . Цього самого дня, окрім інтервенції служби безпеки під час засновницького з'їзду було оголошено Політичну декларацію ПСП. В результаті суперечок щодо стратегії і тактики партії в лютому 1988 року виникли розбіжності, що призвело до виникнення фракцій: під назвою , під назвою , а також ПСП Яна Юзефа Ліпського.
Обєдана ПСП в 1990-х роках
У липні 1991 року у Варшаві відбувся XXIX конгрес Відродженої ПСП (нумерація вважається такою з часу 1944—1948 років). Під час нього було засуджено тих членів керівництва ПСП, які були причетними до зникнення партії у 1948 році. Керівником РН став Едварж Осубка-Моравський, а ЦКВ . 6 березня 1992 року було підписано угоду про співпрацю Відродженої ПСП (Незалежною) ПСП Мечислава Краєнського, передбачалося об'єднання обох груп.
На ПСП брали участь разом у списках та . Солідарність Праці отримала 2,06 % голосів та чотири депутатські мандати, жоден з них не однак не дістався членам ПСП.
Після смерті Яна Юзефа Ліпського 10 вересня 1991 року, під час виборчої кампанії, керівництво Начальної Ради зайняв з Лондону, а на чолі ЦКВ став . На 1992 року керівництво ПСП, не бажаючи відмовлятися від свого історичного імені, відмовилися вступати у новостворену Унію Праці, хоча деякі окремі активісти все таки приєдналися до нової групи.
В листопаді 1992 року на XXVI Конгресі ПСП, соціалісти розчаровані попередніми діями урядів в прийнятій ухвалі Працівнича лівиця дистанціювалися від історичних поділів, шукаючи підтримки серед робітничого класу. Це призвело до налагодження співпраці з , а також з іншими угрупованнями похідними від ПНР-овської ПОРП. На керівника НР ПСП було вибрано Пйотра Іконовіча, а замісником вибрано .
У результаті рішення I туру XXVI Конгресу ПСП (квітень 1993) ПСП увійшла до складу коаліції під назвою Союз демократичних лівих сил. В результаті це спричинило розбіжності в середині ПСП (гострий протест висловила та подала у відставку почесний голова ПСП Лідія Цьолкошова), в результаті яких наступив розкол. Ян Мулак налагодив контакти та співпрацю з Відродженою ПСП. В червні, на наступній зустрічі Начальної Ради було піднято постанову про невходження в союз із СЛД та продовження діалогу з ПСЛ, а також з іншими подібними організаціями.
У результаті ПСП разом з СЛД ввела до Сейму Республіки Польща депутатів Пйотра Іконовіча, , та представителя (незалежної) ПСП .
На ПСП підтримала кандидата , а також на II турі лідера СдРП та СЛД Александра Квасневського.
26 лютого 1996 року в Варшаві відбувся Конгрес Єдності ПСП, в якому взяли участь всі відділи національного та еміграційного соціалістичного руху партії. Головою Нр став Ян Мулак, а віцекерівниками були Пйотр Іконовіч та Яцек Каспшик, керівнником ЦКВ став Анджей Ліпський. Нумерацію конгресів було змінено з урахуванням інтерпретації відродженої ПСП.
На до Сейму із спільних списків СЛД депутатські мандати отримали: , та . В сенаті потрапили: , , а також . Ці парламентаристи утворили в рамках СЛД — парламентарний Союз польських соціалістів. У 1999 році, після злиття із СЛД в одну партію, Начальна Рада ПСП наказала своїм депутатам та сенаторам створення автономної парламентської групи. Ця група розпалася перед 2001 роком.
Історія ПСП в XXI столітті
На президентських виборах 2000 року та на ПСП балотувалися окремо від сіх інших, отримавши лише незначну підтримку. В 2000 році кандидат ПСП Пйотр Іконович отримав 38 672 (0,22 %) голосів, зайнявши 10 місце серед 12 кандидатів. В 2001 році список кандидатів ПСП підримано 13 459 голосів (0,1 %), таким чином партія зайняла 16 місце на виборчих округах.
В результаті внутрішніх суперечок після програних виборів, з посади керівника ПСП пішов її тодішній лідер Пйотр Іконовіч. Пізніше створив він із своїми послідовниками в квітні 2003 року нову партію — .
З листопаду 2001 року до травню 2003 року керівником ПСП був . В червні 2003 року на конгресі ПСП керівником Начальної Ради ПСП було вибрано . Від травню до червню 2005 року функцію нового керівника виконував Здіслав Смагальський, а в липні 2005 року на керівника президіуму Начальної Ради вибрано Маріна Петерса. 16 вересня 2006 року цю посаду обійняла , а від 16 грудня цього самого року і аж на 12 років та 3 місяці керівником НР став Богуслав Горський.
На Анджей Зємський, Пйотр Козьол та Лешек Кубік балотувались у рамках коаліційного комітету -, яке не отримало мнадатів.
5 грудня 2004 року ПСП підписало програмну декларацію (разом з партіями Унія Праці, Нова Лівиця, , , та ), однак (так само як іфнші партії) не увійшла в склад створеної потім партії під тією ж назвою. 24 липня 2005 року підписала виборче порозуміння з партіями лівиці позапарламентської: ППП, АПП «Рація», та .
На балотувалась в рамках виборчах комітету Польської Партії Праці (разом з АПП «Рація», КПП та ПЕП-З). Комітет отримав 91 266 голосів (0,77 % загальної підтримки в країні). Натомість представники ПСП у списках ППП отримали 5234 голосів, що дало 0,04 % підтримки в цілому по країні. На ПСП надала свою підтримку кандидатові ППП (який не взяв участі у виборах через те що помер в дорожній аварії). На ПСП не уклала коаліції на державному рівні, зареєструвавши власний комітет; одночасно з тим відділи партій на місцях мали право вступати в крайові коаліції.
На парламентських виборах 2007 року ПСП балотувалася із списків ППП, яка отримала 160 476 голосів (0,99 % по країні).
Перед виборами до європейського парламенту 2009 року ПСП не дійшла до консенсусу в справі спільного старту з та остаточного вирішила балотуватися самостійно, виставляючи свій список кандидатів на . За нього було віддано 1331 голосів, що дало в результаті останнє місце а також наступні результати по округу = 11місце, 0,32 % від усіх голосів, та в країні в цілому 12 місце, 0,02 % від занальної кіськості усіх голосів.
На начальна рада ПСП не підтримала жодного з кандидатів. Діячі партії нижчих рівнів будучи індивідуально відповідальні за свої рішення підтримували з ППП, або Гжегожа Наперальського. На парламентських виборах 2011 року окремі члени ПСП балотувались у списках ППП та інших партій, проте це не принесло позитивного результату для них.
12 листопада 2013 ПСП долучилась до створення громадського утворення «Зміна» разом з , польською партією регіонів, оргінізацією Рух Людей Праці, а також . Через деякий час ПСП вийшла з цієї коаліції та на декілька її діячів було поміщено у списках (комітет якої був зареєстрований тільки в частин округів).
На діячі ПСП змагалися у списках різних партій. На виборах до виставли, а одному з округів список під назвою партія Юзефа Пілсудського. Комітет під цією назвою був створений теж в Плоцьку та гміні Слупно. До ради Ґубіна активісти ПСП балотувалися як лівиця для цього міста. В деяких містах ПСП балотувалася у спільному списку із . Перед президентськими виборами 2015 року ПСП підтримала кандидатуру , проте вона не змогла зібрати необхідну кількість підписів для участі у компанії. Після цього ПСП не підтримала жодного з інших зареєстрованих кандидатів.
Перед ПСП увійшла в коаліцію з (Об'єднаною Лівицею) з СЛД, та Зеленими. В рамках комітету ЗЛ декілька кандидатів ПСП балотувалось як до Сейму так і до Сенату. Коаліція не отримала парламентських мандатів. Однак коаліція перевищила прохідний бар'єр, потрібний для отримання субсидії з державного бюджету, проте ПСП, як окрема партія, не отримала жодної частини субсидії.
В березні 2016 ПСП створила організацію Порозуміння Соціалістів, в рамках якого співпрцює декілька локальних організацій лівого спрямування. В травні 2018 року вони зробили спільну заяву перед . Наступного місяця ПСП спільно з іншими організаціями відновили коаліцію СЛД «Лівиця Разом», у рамках якої виставила кандидатів до сеймиків воєводств та ради Варшави на .
Окрім початкової діяльності у створені коаліції (на початку 2019), ПСП вирішила не брати участі у . На конгресі 16 березня цього самого року Богусолава Горського б на посаді керівника Начальної Ради партії, замінив . 24 червня 2019 року обійняв він депутатське крісло , замінивши вибраного до Європейського парламенту радника СЛД .
В липні 2019 року ПСП порозумілися у справі спільних виборів (в рамках коаліції , формально під прапорами Союзу Демократичної Лівиці) з СЛД, та партією Ліві «Разом» Войцех Конєчний був оголошений кандидатом СЛД до Сенату (за підтримки Громадянської коаліції). Він отримав цей мандат, натомість цього не вдалося кандидатам до Сейму виставленими у списках ПСП, які разом здрбули всього 2798 голосів. На президентських виборах в Польщі 2020 року ПСП підтримала виставленого із СЛД, Весною та Разом голову партії Весна Роберта Бедроня, який зайняв 6 місце. В II турі ПСП не віддала своєї підтримки жодному з кандидатів.
Результати на Виборах
Рік | Кількість голосів | Загальний % | Кількість мандатів | Зміна місць |
---|---|---|---|---|
1919 | 515,062 | 9.2 (#4) | 35 / 394 | n/a |
1922 | 906,537 | 10.3 (#5) | 41 / 444 | ▲ 6 |
1928 | 1,482,097 | 13.0 (#2) | 64 / 444 | ▲ 23 |
1,965,864 | 17.3 (#2) | 23 / 444 | ▼ 41 | |
Як учасники коаліції , разом мали 79 мандатів. | ||||
9,003,682 | 26.13 (#1) | 116 / 444 | ▲ 116 | |
Як учасникик коаліції , разом мали 394 місць. | ||||
1991 | 230,975 | 2.1 (#13) | 0 / 460 | n/a |
Як частина коаліції , отримали 4 мандат. | ||||
1993 | 2,815,169 | 20.4 (#1) | 4 / 460 | ▲ 4 |
Як частина коаліції Союз демократичних лівих сил, отримали 171 мандат. | ||||
3,551,224 | 27.1 (#2) | 3 / 460 | ▼ 1 | |
Як частина коаліції Союз демократичних лівих сил, отримали 164 мандати. | ||||
13,459 | 0.1 (#11) | 0 / 460 | ▼ 3 | |
91,266 | 0.8 (#11) | 0 / 460 | ▬ 0 | |
Як частина комітету , не мали ні одного мандату. | ||||
2007 | 160,476 | 1.0 (#7) | 0 / 460 | ▬ 0 |
Як частина комітету , не мали ні одного мандату. | ||||
2015 | 1,147,102 | 7.6 (#5) | 0 / 460 | ▬ 0 |
Як частина коаліції Об'єднані ліві, не мали ні одного мандату. | ||||
2019 | 2,319,946 | 12.6 (#3) | 0 / 460 | ▬ 0 |
Як частина коаліції , отримали 49 мандатів. |
Сенат
Рік | Кількість голосів | Загальний % | Мандати | Зміна місць |
---|---|---|---|---|
1922 | 468,147 | 8.4 (#5) | 7 / 111 | n/a |
1928 | 715,556 | 11.2 (#3) | 10 / 111 | ▲ 3 |
Як учасники коаліції , разом мали 13 мандатів. | ||||
1993 | 4,993,061 | 35.7 (#1) | 1 / 100 | ▲ 1 |
Як частина коаліції Союз демократичних лівих сил, отримали 37 мандатів. | ||||
6,091,721 | 45.7 (#2) | 3 / 100 | ▲ 2 | |
Як частина коаліції Союз демократичних лівих сил, отримали 28 мандатів. | ||||
131,987 | 0.5 (#11) | 0 / 100 | ▼ 3 | |
2019 | 415,745 | 2.3 (#4) | 1 / 100 | ▲ 1 |
Як частина коаліції , отримали 2 мандати. |
Президентські вибори
Польська Республіка (1918—1939) | |||||
---|---|---|---|---|---|
Рік виборів | Кандидат | 1 раунд | 2 раунд | ||
голоси | % | голоси | % | ||
Ігнацій Дашинський | 49 | 9.1 (#5) | 1 | 0.2 (#5) | |
Підтримали Юзефа Пілсудського | 60.2 (#1) | ||||
56 | 11.6 (#3) | 1 | 0.2 (#3) |
Президентські вибори в незалежній Польщі після 1991 | |||||
---|---|---|---|---|---|
Рік виборів | Кандидат | 1 раунд | 2 раунд | ||
# загальних голосів | % загальних голосів | # загальних голосів | % загальних голосів | ||
Підтримали Тадеуша Зелінського | 631,432 | 3.5 (#6) | |||
2000 | 38,672 | 0.2 (#10) | |||
Підтримали | |||||
2020 | Підтримали Роберта Бєдроння | 432,129 | 2.2 (#6) |
Вибори до Європарламенту
Рік | Кількість голосів | Загальний % | Мандати |
---|---|---|---|
2004 | 48,667 | 0.80 | 0 / 54 |
Як частина коаліції , не мали ні одного місця. | |||
2009 | 1,331 | 0.02 | 0 / 50 |
Відомі особистості пов'язані з ПСП
Президенти та керівники партії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDAxdkpVTTFKVGxDWTJsamEybGZjRzl5ZEhKbGRDNXFjR2N2TVRnMWNIZ3RUVzhsUXpVbE9VSmphV05yYVY5d2IzSjBjbVYwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Юзеф Пілсудський (вийшов з партії)
- Станіслав Войцеховський (колишній член)
- Ігнацій Мосцицький (колишній член)
- Станіслав Островський
Прем'єр Міністри
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkxTDBvbFF6UWxPVGxrY25wbGFsOU5iM0poWTNwbGQzTnJhUzVxY0djdk1qVXdjSGd0U2lWRE5DVTVPV1J5ZW1WcVgwMXZjbUZqZW1WM2MydHBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Ігнацій Дашинський
- Єнджей Морачевський
- Януш Єнджеєвич (колишній член)
- Валерій Славек (колишній член)
- Томаш Арцішевський
- Тадеуш Томашевський
- Антоній Пайонк
- Едвард Осубка-Моравський (згодом став коммуністом)
- Юзеф Циранкевич (згодом став коммуністом)
Інші
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDBKdmJHVnpKVU0xSlRneVlYZGZUR2x0WVc1dmQzTnJhVjh4T1RJMExtcHdaeTh5TlRCd2VDMUNiMnhsY3lWRE5TVTRNbUYzWDB4cGJXRnViM2R6YTJsZk1Ua3lOQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Видавництва пов'язані з ПСП
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlprTDBkc2IzTmZTMjlpYVdWMFgyeHZaMjh1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVkc2IzTmZTMjlpYVdWMFgyeHZaMjh1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl4TDFKdllsODFNQzVxY0djdk1qUXdjSGd0VW05aVh6VXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- — Варшава
- — Варшава
- — Львів
- " — Лодзь
- — Краків
- — Катовіце
- — (дуже близька політиці ПСП) Лодзь
- — Радом
- — Лондон
Див. також
Посилання
- Фелікс Тих, Станіслав Грабський: Słownik Biograficzny Działaczy Polskiego Ruchu Robotniczego. T. 2. 1987. S. 349.
- Grupa ta powstała formalnie w styczniu 1893, a rozpadła się w połowie 1893 roku. Część wstąpiła do ZZSP, zaś część zasiliła szeregi
- Леон Василевський лише згадує про фракцію „Соуіалістичного Погляду” (Казімеш Длузький)
- Ришард Швінтек, Lodowa ściana: sekrety polityki Józefa Piłsudskiego 1904—1918, Kraków 1998, с. 251.
- Adam Ciołkosz, Ludzie PPS, Londyn 1981, с. 19.
- Паризька програма (1892) (pl-PL) . PPS WROCŁAW. 8 січня 2011. Процитовано 17 січня 2021.
- (1989). O kształt niepodległej. Warszawa: Biblioteka "Więzi". с. 45. ISBN .
- „Kurier Warszawski” (17.08.1920.).
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
(); Пропущений або порожній|url=
() - Артур Лейнванд (1964). Rozdział V. Udział PPS w Radzie Obrony Państwa i rządzie koalicyjnym. Zawarcie rozejmu (lipiec-październik 1920) Polska Partia Socjalistyczna wobec wojny polsko-radzieckiej 1919-1920. с. 213.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - „Wiadomości Białostockiego Powiatowego Komitetu Wojenno- -Rewolucyjnego”, nr 5, 6 08 1920.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - Okólnik Sekretariatu Generalnego CKW PPS z 6 08 1920, AZHP, 114/1V, 1920, poz. 2.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - Тадеуш та Карол Резепці, Sejm i Senat 1928—1933, Poznań 1928, с. 219.
- Януш Жарновський, Polska Partia Socjalistyczna w latach 1935—1939, Warszawa 1965, с. 331.
- Zeszyty historyczne WiN-u, nr. 24, s. 326.
- Леонард Дубацький: Kalendarium historii PPS; в: Polska Partia Socjalistyczna. Historia i współczesność 1892—2007, с. 129—130.
- Оголошення Національої Виборчої Комісії 9 листопада 2000 року про результати голосування та результатів виборів на пост Президента Польщі, які мали місце 8 листопада 2000 року
- Serwis PKW — Wybory 2001.
- Krzysztof Kobrzak: Ziemski szefem PPS, lewica.pl з 24 травня 2003 року.
- . Архів оригіналу за 18 липня 2018. Процитовано 18 липня 2018.
- Serwis PKW — Wybory 2014
- Porozumienie Socjalistów. przeglad-socjalistyczny.pl. Процитовано 28 лютого 2021.
- Porozumienie Socjalistów przed wyborami. przeglad-socjalistyczny.pl. Процитовано 28 лютого 2021.
- Речник СЛД. SLD - Lewica Razem – koalicja wyborcza na wybory samorządowe i do Parlamentu Europejskiego zawiązana! (pl-PL) . Sojusz Lewicy Demokratycznej. Процитовано 28 лютого 2021.
- Фліп Цішлак / Grzegorz Pancherz paskud.pl. Beata Białowąs nowym członkiem zarządu. Zastąpi ministra Michała Wosia. radio.katowice.pl. Процитовано 28 лютого 2021.
- PPS przystąpiła do koalicji z SLD, Wiosną i Lewicą Razem, interia.pl z 20 lipca 2019
- Томаш Халадуй, Марек Мамонь: Wybory parlamentarne 2019. Do Senatu z opozycji w Częstochowie Wojciech Konieczny. W Myszkowie wciąż wakat, wyborcza.pl z 20 sierpnia 2019
- . Архів оригіналу за 28 квітня 2021. Процитовано 25 квітня 2021.
- . Архів оригіналу за 29 квітня 2021. Процитовано 25 квітня 2021.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Polska socialistichna partiya pol Polska Partia Socjalistyczna PPS liva polska politichna partiya Bula odniyeyu z najvazhlivishih polskih partij vid chasu svogo zasnuvannya v 1892 roci do emigraciyi v 1948 Polska socialistichna partiya Polska Partia SocjalistycznaKrayina PolshaGolova partiyiZasnovnikd d d d d d d Stanislav Grabskij Edvard Abramovskij d Stanislav Vojcehovskij d d i Boleslav LimanovskijData zasnuvannya23 listopada 1892Shtab kvartiravul Turecka 3 00 745 Varshava PolshaIdeologiyaSuchasna demokratichnij socializm social demokratiya pan yevropeyizm Istorichna livij nacionalizm socializmPoziciyaliviOficijnij kolir kolori chervonijDevizSvoboda Rivnist Braterstvo DemokratiyaGimnCzerwony sztandarDrukovanij organRobotnik 1894 1939 Nowy Robotnik 2003 2006 Oficijnij sajtnaszpps ppspl eu Rezultati Polskoyi Socialistichnoyi Partiyi na 16 grudnya 2020 roku chleni PSP pokladayut vinok na zgadku tragichnogo 98 richnici vbivstva Gabriyelya Narutovicha Yuzef Pilsudskij zasnovnik Drugoyi Rechi Pospolitoyi buv chlenom i piznishe liderom PSP na pochatku 20 stolittya Delegati PSP na kongresi Drugogo internacionalu London 1896 Z liva Ignacij Moscickij Yuzef Pilsudskij Stoyat Diyachi PSP pered posatkom revolyuciyi 1905 roku Z liva Valerij Slavek Yuzef Pilsudskij chlen CR komiteu PSP v 1899 roci Ignacij Dashinskij pered 1914 rokom chlen bojovoyi organizaciyi PSP strachenij v 1908 roci Zasnovnickij z yizd Polska Socialistichna Partiya bula utvorena na zasnovnickomu z yizdi yakij vidbuvavsya 17 23 listopada 1892 roci v Parizhi U nomu vzyali uchast delegati sho predstavlyali chotiri polski socialistichni organizaciyi Spravzhni imena ne vikoristovuvalisya delegatami cherez pitannya yihnoyi bezpeki Nizhche navedeno spisok delegativ po partiyah psevdonim Gustav psevd Boleslav psevd Aleksandr psevd Mechislav psevd Marian psevd Feliks psevd Vladislav psevd Kazimyesh Stanislav Grabskij psevd Stanislav formalno ne buv delegovanij vid soyuzu psevd Yuzef psevd Stefan Stanislav Vojcehovskij psevd Vaclav psevd Vojceh psevd Zdislav psevd Bronislav psevd Marta takozh dvoye nezalezhnih Boleslav Limanovskij psevd Tadeush psevd Viktor Cej z yizd ne buv v klasichnomu rozuminni z yizdom delegativ partij a skorishe dovilnim zibrannyam chleniv z riznomanitnih politichnih sil cillyu yakih bulo utvorennya odniyeyi socialistichnoyi partiyi dlya vsih polyakiv oriyentovanoyi na socialistichnu ta nezalezhnicku platformu Do z yizdu ne preyednalisya chastina grupi osib yaki vidavali gazetu a takozh chleni socialistichno demokratichnoyi grupi yaki v toj chas prozhivali v Parizhi Vanda Cezarina Vojnarovska Stanislav Grabskij Vladislav Grabskij V Kaniya I Urbah ta A Zlotnicki Diyalnist u pidpilli Pislya pershogo zagalnogo nacionalnogo z yizdu Yuzef Pilsudskij Stanislav Vojcehovskij yakij vidbuvsya 1893 roku v Prote v serpni cogo zh roku vidbuvsya rozkol ta vidililasya grupa osib yaki zgodom sformuvali partiyu Social demokrativ Korolivstva Polskogo ta Litvi zdebilshogo voni pritrimuvalisya internacionalistichnoyi oriyentaciyi ta vistupali na opozicijnih poziciyah na protivagu bilshosti chleniv PSP yaki oriyentuvalisya persh za vse na nezalezhnicku platformu Na II z yizdi PSP v lyutomu 1894 u Varshavi bulo stvoreno Centralnij Robitnichij Komitet u sklad yakogo uvijshli psevd Yanek psevd Zhul Yuzef Pilsudskij psevd Viktor psevd Pol a takozh dvoh yih zastupnikiv psevd Fakir a takozh Na tomu zh z yizdi postanovleno vidavati gazetu yakij stav odnim iz najvazhlivishih instrumentiv socialistichnoyi propagandi v krayini Pislya areshtuvannya u serpni 1894 roku i ta emigraciyi partiyu ocholyuvali Yuzef Pilsudskij Kazimyesh P yatkevich i yak zastupnik chlena CR Komitetu pribuvshij u kvitni 1895 roku z Londonu Stanislav Vojcehovskij Nezvazhayuchi na areshti klyuchovih figur organizaciya prodovzhila zrostati Vidkrilisya robitnichi komiteti u Varshavi Radomi ta Zaglemb ye V lyutomu 1900 roku policiya v misti Lodz vikrila drukarnyu a takozh areshtuvala Yuzefa Pilsudskogo yakij todi buv chlenom CR Komitetu ta redaktorom gazeti V toj zhe chas v Londoni Stanislav Vojcehovskij vidav nastupnij nomer gazeti a v Polshi psevd Mihal sformuvav novij Centralnij robitnichij Komitet v yakij uvijshli psevd Karol psevd Gaudenti z Bilogostoku ta psevd Angliyec U travni 1900 roku deyaki chleni partiyi razom z yaki vistupali za zastosuvannya teroristichnih dij pokinuli PSP ta stvorili robitnichu partiyu Tretij Proletariat Predstavniki Polskoyi Socialistichnoyi Partiyi vzyali uchat v sho vidbulas v 1904 roci Pid chas revolyuciyi 1905 roku PSP bula podilena na dvi konkurentni mizh soboyu frakciyi tak zvanih starih ocholyuvanih Yuzefom Pilsudskim yaki zaklikali do zbrojnih vistupiv ta molodih yaki rozrahovuvali na povalennya carskogo rezhimu u spivpraci z povstalimi rosijskimi masami U 1905 1907 rokah stvorena starimi Bojova organizaciya PSP zdijsnila sotni teroristichnih ta zbrojnih akcij zamahi vizvolennya politichnih v yazniv ekspropriyaciyi Konflikt starih ta molodih u seredini partiyi ostatochno prizviv do togo sho v 1906 roci vona rozkololas na PSP Revolyucijnu Frakciyu kolishni stari ta PSP Livicyu kolishni molodi U 1909 roku PSP Revolyucijna Frakciya povernulisya do kolishnoyi staroyi nazvi PSP Livicya vtratila svoyi poziciyi deyaki yiyi kolishni chleni piznishe vstupili do Social Demokratichnoyi Partiyi Korolivstva Polskogo ta Litvi ta stvorili komunistichnu partiyu Polshi insha yiyi chastina povernulisya do PSP Cherez kilka rokiv vid 1912 do 1914 roku diyala takozh nezalezhna vid nih bula stvorena v rezultati superechki pro misce koncepciyi nezalezhnosti v programi partiyi Parizka programa Na z yizdi 1892 roku bulo prijnyato tak zvanu Parizku programu sho stav pershim dokumentom Polskoyi Socialistichnoyi Partiyi Pochinavsya vin z takih sliv Polska Socialistichna Partiya yak politichna organizaciya yaka reprezentuye polskij robitnichij klas yakij boretsya za svoye vizvolennya z yarma kapitalizmu pragne persh za vse povalennya sogodnishnogo politichnoyi nevoli i zdobuti vladu dlya proletariatu Shob dosyagnuti cogo jogo metoyu ye stvorennya nezalezhnoyi demokratichnoyi polskoyi respubliki Originalnij tekst pol Polska Partia Socjalistyczna jako organizacja polityczna polskiej klasy robotniczej walczacej o swe wyzwolenie z jarzma kapitalizmu dazy przede wszystkim do obalenia dzisiejszej niewoli politycznej i zdobycia wladzy dla proletariatu W dazeniu tym celem jej jest niepodlegla rzeczpospolita demokratyczna Osnovni programni polozhennya mistilisya v dvoh rozdilah ekonomichnomu ta politichnomu yaki takozh buli podileni na pidpunkti Ci postulati zvuchat tak Nezalezhna demokratichna respublika zasnovana na nastupnih principah pryame zagalne ta tayemne golosuvannya narodnogo zakonodavstvo povna rivnist nacionalnostej yaki vhoditimut do majbutnoyi polskoyi respubliki na osnovi dobrovilnoyi federaciyi municipalne ta provincijne samovryaduvannya z viborami administrativnih chinovnikiv rivnist usih gromadyan bez riznici mizh stattyu rasoyu nacionalnosti ta religiyi povna svoboda slova druku ta zibran bezkoshtovnij rozglyad vsih sudovih sprav obrannya suddiv ta vprovadzhennya sudovoyi vidpovidalnosti posadovih osib bezkoshtovna obov yazkova zagalna dostupna vsim verstvam naselennya osvita pobudova derzhavoyu shkil neobhidnih dlya osviti uchnyam progresivnij podatok na pributok ta majno ta vprovadzhennya takogo zh podatku na spadshinu skasuvannya podatkiv na yizhu ta tovari pershoyi neobhidnosti Originalnij tekst pol Samodzielnej Rzeczpospolitej demokratycznej opartej na nastepujacych zasadach bezposrednie powszechne i tajne glosowanie prawodawstwo ludowe calkowite rownouprawnienie narodowosci wchodzacych w sklad Rzeczypospolitej na zasadzie dobrowolnej federacji samorzad gminny i prowincjonalny z wybieralnoscia urzednikow administracyjnych rownosc wszystkich obywateli bez roznicy plci rasy narodowosci i wyznania zupelna wolnosc slowa druku zebran stowarzyszen bezplatna procedura sadowa wybieralnosc sedziow i sadowa odpowiedzialnosc urzednikow bezplatne przymusowe powszechne calkowite nauczanie dostarczanie uczacym sie srodkow nauczania przez panstwo postepowy podatek do dochodu i od majatku i taki podatek od spadkow zniesienie podatkow od artykulow spozywczych oraz pierwszej potrzeby Delegati uhvalili nastupni ekonomichni postulati Trudove zakonodavstvo vosmigodinnij robochij den fiksovana 36 godinna pererva shotizhnya vstanovlennya minimalnoyi zarobitnoyi platni rivna oplata praci cholovikiv i zhinok za odnu jtu zh kilkist vikonanoyi roboti zaborona pracyuvati dityam do 14 rokiv obmezhennya roboti dlya pidlitkiv z 14 do 18 do shesti godin na den zagalna zaborona praci v nichnij chas dotrimannya gigiyeni na zavodah derzhavna groshova pidtrimka u razi neshasnih vipadkiv bezrobittya hvorobi ta nastannya starosti vibori inspektoriv samimi robitnikami fabrik stvorennya birzhi praci ta robitnichogo sekretariatu povna svoboda trudovih dogovoriv Postupova socializaciya zemli virobnichih znaryad i zasobiv zv yazku Originalnij tekst pol Prawodawstwo pracy osmiogodzinny dzien roboczy stala 36 godzinna przerwa co tydzien minimum placy roboczej rowna placa dla kobiet i mezczyzn przy rownej pracy zakaz pracy dzieci do lat 14 ograniczenie pracy niedoroslych od lat 14 do 18 do szesciu godzin na dobe zakaz pracy nocnej w zasadzie higiena fabryczna zabezpieczenie panstwowe w razie wypadkow braku pracy choroby i starosci inspektor fabryczny wybierany przez samych robotnikow gielda pracy i sekretariat robotniczy zupelna wolnosc zmow porozumien robotniczych Stopniowe uspolecznienie ziemi narzedzi produkcji i srodkow komunikacji Polska Socialistichna Partiya mala na meti dosyagnuti takih rezultativ Nezalezhna Polska Respublika pobudovana na demokratichnih zasadah Pryame zagalne pravo golosu Rivni prava dlya vsih nacij yaki zhivut v Polshi Rivni prava dlya vsih gromadyan nezalezhno vid rasi nacionalnosti virospovidannya ta gendernoyi prinalezhnosti Svoboda presi dumki zibrannya Progresivne opodatkuvannya Vosmi godinnij robochij den Zaprovadzhennya minimalnoyi zarobitnoyi platni Rivna zarobitna plata dlya cholovikiv ta zhinok Zaborona dityachoyi praci do 14 rokiv Bezkoshtovna osvita Socialna pidtrimka u razi travmuvannya na virobnictvi Pislya pochatku revolyuciyi 1905 roku v Rosijskij Imperiyi chlenstvo polyakiv u partiyi rizko zroslo z kilkoh soten aktivnih chleniv do masovogo ruhu sho nalichuvav blizko 60 000 cholovikiv ta zhinok PSR v chasi zdobuttya Nezalezhnosti Polshi ta mizhvoyennij period Kamin vstanovlenij na chest manifestaciyi PSP 13 listopada 1904 roku na Gzhibovskomu placu u Varshavi Odrazu pislya togo yak pochalas I svitova vijna z PSP vijshov Pilsudskij odnak na znachnu chastinu partiyi vse she vplivali jogo ideyi pro polsku nezalezhnist XII Kongres partiyi v 1916 roku v Pjotrkuvi pidtrimav rozbudovu Polshi yak nezalezhnoyi demokratichnoyi respubliki Na ostannomu konspiracijnomu XIV Z yizdi PSP u veresni 1918 roku partiyeyu keruvav Centralnij Robitnichij Komitet CRK v skladi Tomasha Arcishevskogo 41 rik Rajmunda Yavorovskogo 33 roki 42 roki 25 roki 53 roki 23 roki ta 33 roki V listopadi 1918 roku PSP dopomogla utvoriti pershij polskij uryad kerivnikom yakogo stav Ignacij Dashinskij prodovzhuvachem spravi yakogo stav Narodnij uryad Morachevskogo uhvaliv dekret pro godini praci yakij vprovadiv 8 godinnij robochij den ta 46 godinnij robochij tizhden Takozh bulo vprovadzheno v diyu dekreti pro ohoronu praci pro robitnichi profspilki a takozh dekret pro obov yazkove strahuvannya na vipadok hvorobi dlya robitnikiv Takozh bulo zaprovadzheno zhitlovij moratorij dlya bezrobitnih zaborona na pidvishennya orendnoyi plati dlya meshkanciv 1 2 kimnatnih kvartir vishe rivnya chervnya 1914 roku ta obmezhennya prava na viselennya Na viborah do Zakonodavchogo sejmu 26 sichnya 1919 roku PSP otrimala 35 iz 432 deputatskih mandativ sho bula potraktovano yak porazku V kvitni cogo samogo zh roku vidbulosya takozh ob yednannya troh partijnih organizacij sho roztashovuvalis u riznomanitnih regionah novostvorenoyi derzhavi Polskoyi Socialistichnoyi Partiyi Prusskih Teritorij Polskoyi Social Demokratichnoyi Partiyi Galichini ta partiyi Teshinskoyi Sileziyi Fragment muralu v Lodzi zgaduye pro podiyi revolyuciyi 1905 roku na yakomu mozhna pobachiti prapor Polskoyi Socialistichnoyi Partiyi Pid chas polsko radyanskoyi vijni 1920 roku PSP nezvazhayuchi na opir deyakih chleniv uvijshla do v yakomu Ignacij Dashinskij otrimav portfel vice prem yera a zastupnikom yakogo buv uvijshov u sklad Radi Oboroni Krayini V serpni 1920 roku PSP organizuvala Robitnichij Komitet Oboroni Varshavi a takozh Robitnichij Polk Oboroni Varshavi Bagato diyachiv PSP vzyalo uchast u boyah yak soldati regulyarnoyi armiyi a takozh zdijsnyuvali diversiyi proti chervonoyi armiyi v tomu chisli Tomash Arcishevskij Adam Colkosh Pid chas bitv yak poruchnik pomer chlen CVK PSP ta deputat Zakonodavchogo Sejmu Verbuvalni byuro PSP z pershoyi polovini lipnya do kincya serpnya 1920 roku zaverbuvali zagalom 1643 osobi V kozhnomu okruzi bulo zaverbovano okrug kilkist zaverbovanih Varshava 311 Peredmistya Varshavi 78 Lviv 430 Zaglemb ye Dombrovske 304 Chenstohova 263 Lyublin 74 Radomsko 33 Pab yanici 75 Drogobich Glinik Mariampolskij 56 Inshi miscevosti 19 Perevazhna bilshist zaverbovanih dobrovolciv 1101 osib bula napravlena do 201 polku pihoti polk PVO v Yabloni yakim keruvav Adam Koc Inshih bulo napravleno do zapasnih bataljoniv 1 polku legioniv pihoti v Yabloni 3 polku legioniv pihoti u Varshavi 6 polku legioniv pihoti u Plocku Zaverbovani dobrovolci nalezhali do oglyadovih komitetah ne vdoma a bezposeredno do takih pri polkah U zv yazku iz stvorennyam v PSP okremih vijskovih bataljoniv gazeta pisala PSP zaprovadzhuye v stvorenih polkah socialistichnij reglament rekomenduyuchi soldatam zvertatisya do komandnogo skladu Tovarishu Komandire Okrim dij pov yazanih z verbuvannyam dobrovolciv Vijskovij viddil takozh keruvav tak zvanimi specialnimi diyami Pid cim terminom rozumilas organizaciya rozviduvalnih diversijnih ta partizanskih pidrozdiliv sho diyali v tilu Chervonoyi Armiyi ta stvorennya tak zvanih robitnichih rezerviv Deyaki ryadovi chleni partiyi nezvazhayuchi na zaboronu kerivnictvom brali uchast v organizaciyi revolyucijnih komitetiv Chleni PSP vzyali uchast v roboti 11 revolyucijnih komitetah Bilostok Cehanuv Grayevo Lipno Lomzha Lukiv Ostrolenka Radin Sedlci Sobyenice ta Visoke Mazovecke Cherez kilka dniv yak Chervona Armiya uvijshla do Bilogostoku misceva organizaciya PSP na zibrani 31 lipnya prijnyala rezolyuciyu nastupnogo zmistu Z oglyadu na zvilnennya nashogo mista vid vladi reakcijnih sil ta utvorennya novogo uryadu zasnovanogo na principah spravzhnoyi svobodi ta bratarstva z entuziazmom vitayemo utvorennya cogo uryadu yak najbilsh vidpovidayuchogo cilyam ta interesam robochogo klasu ta dlya uniknennya mozhlivogo rozladu sil postanovlyayemo pidporyadkuvatisya dumkam bilshosti ta pristupiti do spilnoyi praci z komunistichnoyu partiyeyu dlya dosyagnennya ostatochnoyi rivnosti usih do togo chasu skrivdzhenih ta malozabezpechenim socialistichnogo ustroyu CRK PSP v Sidlice vidalo 14 serpnya vidozvu v yakij privitalo Chervonu Armiyu ta zaklikalo miskih ta silskih robitnikiv a takozh pracivnikiv rozumovoyi praci dlya dobra bilshosti i yaka zakinchuvalasya gaslom Nehaj zhive Polska Socialistichna Respublika Pislya vidstupu Chervonoyi Armiyi z cih tereniv CRK PSP na pochatku veresnya utvoriv specialnu komisiyu v skladi Puzhak yaka mala provesti rozsliduvannya shodo chleniv ta organizacij PPS zvinuvachenih u spivpraci z Chervonoyu Armiyeyu ta polskimi komunistami V pershij polovini 1921 roku PSP narahovuvala blizko 55 tisyach chleniv PSP sho tradicijno zaluchalasya v profspilkovij ta kooperativnij ruh z partiyeyu spivpracyuvali tezh z organizaciyami sho zalishilisya u yiyi sferi vplivu taki yak TRU ta Na parlamentskih viborah 1922 roku v Polshi PSP otrimala 41 deputatskij mandat a takozh 7 senatskih mandativ V toj zhe chas dijshlo do odniyeyi z najserjoznishih kriz shodo majbutnogo Polshi pid chas viboriv na post prezidenta zhertvoyu yakoyi stav Gabriyel Narutovich PSP zaklikala do zahistu Prezidenta ta konstituciyi V toj chas yak u Varshavi vidbuvalisya vulichni boyi pomer horunzhij standartu PSP Pislya smerti v rezultati zamahu na Gabriyelya Narutovicha PSP virishila pidtrimati bezpartijnij Odrazu pislya vidstavki cogo uryadu ta stvorennya novogo v 1923 roci dijshlo do rozirvannya zv yazkiv z uryadom Cherez inflyaciyu ta visoki cini na tovari profspilkovi soyuzi nablizheni do PSP ogolosili zalichnij strajk Uryad pristupiv do militarizaciyi koliyi PSP ta Centralna Komisiya Profspilkovih Soyuziv ogolosili u vidozvi 5 listopada 1923 roku strajk u vsij krayini Uryad viviv vijska na vulici Vidbuvalisya zitknennya v Krakovi Borislavi ta Tarnovi sho potim otrimalo nazvu pid chas yakogo ne vdalos obijtis bez smertelnih zhertv sered robitnikiv ta soldat Cya kriza prizvela do zanepadu Vicentiya Vitosa Zavdannya polegshennya ekonomichnoyi situaciyi vzyav na sebe yakij sered inshih dij uhvaliv postanovu pro zaprovadzhennya silskogospodarskoyi reformi Nastupna ekonomichna kriza yaka vidbulasya v 1925 roci prizvela do formuvannya novogo v yakomu zajnyali miscya taki chleni PSP Yendzhej Morachevskij ministr gromadskih robit a takozh ministr praci ta socialnogo zabezpechennya Z uvagi na politichni zmini uryadu ta uvedennya v zhittya novih dij yaki prizvelo b do zmenshennya zarobitnoyi plati byudzhetnikiv ta zbilshennya nepryamih podatkiv PSP 20 kvitnya 1926 roku vijshli z uryadu sprichinivshi jogo zanepad Deputati PSP podali klopotannya pro rozpusk Sejmu ale ce rishennya bulo vidhileno pravocentristskoyu bilshistyu Deputati PSP sidyat v bufeti sejmu blizko 1926 roku Yendzhej Morachevskij ta Rajmund Yavorovskij Morachevskij ta Yavorovskij buli iniciatorami rozlomu cherez yakij v 1928 roci bula stvorena V 1926 roci PSP spochatku pidtrimuvala travnevij perevorot yakij zdijsniv J Pilsudskij Pov yazanij z partiyeyu zaliznichnij profspilkovij soyuz organizuvav 13 travnya strajk yakij zrobiv nemozhlivim uryadovi pereyizdu do Varshavi virnih jomu vijsk z Velikopolshi Centralnij Vikonavchij Komitet PSP zaklikav do organizuvannya zagalnogo strajku Karta diyalnosti krajovih oseredkiv partiyi PSP v 1920 roci Na parlamentskih viborah u 1928 roci PSP dosyagla velikih rezultativ otrimavshi 1 481 279 golosiv vid viborciv do Sejmu 13 golosiv ta vsogo zajnyavshi 64 deputatski mandati ta 10 senatorskih Najbilshe mandativ partiya zdobula u lodzkomu voyevodstvi 11 varshavskomu voyevodstvi 9 a takozh krakivskomu voyevodstvi 9 Natomist vazhku porazku PSP ponesla u Varshavi de otrimala tilki odin mandat a takozh v Zaglemb yi Dombrovskomu za rahunok komunistichnih golosiv Uspihom natomist stalo zdobuttya 2 mandativ u Bidgoshi Pobudova avtoritarnih uryadiv rezhimom sanaciyi ta politichnij kurs na pravo doprovadiv do togo sho PSP perejshla v 1927 roku do opoziciyi Ce sprovokuvalo vnutrishni spori v partiyi PSP zokrema Yendzhej Morachevskij pishov proti poziciyi partiyi ta uvijshov do sho sprichinilo jogo pozbavlennya chlenstva PSP Spir pro stosunki do novih uryadiv prizviv do togo sho 17 listopada 1928 roci vidbuvsya rozkol v PSP Pidtrimniki uryadu sanaciyi na choli z stvorili PSP kolishnya revolyucijna frakciya Z 1929 roku PSP bula najbilshoyu opozicijnoyu siloyu koaliciyi v sklad yakogo vhodili takozh uvijshli PNP Vizvolennya ta Pislya rozpusku Pilsudskim Sejmu v 1930 roci ta podalshih areshtiv bezlichi partijnih diyachiv deyaki z nih buli zasudzheni na tak zvanomu berestejskomu procesi vid nazvi mista Berestya Agitacijna vantazhivka PSP pid chas viboriv do Miskoyi Radi Varshavi u mizhvoyenni chasi Protestna akciya PSP bilya improvizovanoyi mogili nevidomogo robitnika v mizhvoyennij period Na partiya otrimala 13 vsih golosiv Vibori 1935 roku ta 1938 roku PSP bojkotuvala V lyutomu 1937 roci vidbuvsya ostannij pered drugoyu svitovoyu vijnoyu XXIV kongres PSP yakij vibrav kerivnictvo Nachalnoyi Radi do yakoyi uvijshli kerivnik zastupnikom stali a takozh vibrano Centralnij Vikonavchij Komitet PSP v skladi Tomasha Arcishevskogo kerivnik vice kerivnik Kazimyezha Puzhaka generalnij sekretar skarbnik a takozh Adama Colkosha ta Kongres uhvaliv tak zvanu radomsku programu Nezadovgo do vijni PSP nalichuvala priblizno 21 tis chleniv u 41 rajoni krayini Na ostannih pered vijnoyu miscevih viborah v Polshi sho vidbuvalisya naprikinci 1938 roku ta na pochatku 1939 roku PSP v 160 mistah otrimala 26 8 golosiv ta ponad 1000 mandativ Absolyutnu bilshist PSP vigrali za spiskami u Sosnovci Radomi Borislavi a takozh razom iz partiyami Bundu ta Poalej Sionu v Lodzi Pjotrkuvi Grodno Tarnovi Sedlce Plocku Zamosti V berezni 1939 roku kerivnictvo partiyi zvernulosya do vladi iz propoziciyeyu zbilshennya oboronnoyi sili Polshi vidnovlennya gromadyanskih svobod ta stvorennya Uryadu Nacionalnoyi Oboroni Odnak ci propoziciyi buli vidhileni kerivnictvom krayini PSP pid chas Drugoyi svitovoyi vijniGdinski kosineri Andzhej Skibinskij ta jogo sin Yan U veresni 1939 roku partiya doluchilasya do oboronnoyi kampaniyi spryamovanoyi proti nimeckoyi agresiyi organizuvavshi ta bataljoni gdanskih organizuvali civilnu oboronu vidavali patriotichnu presu Diyali na konspiracijnih zasadah vid 1939 roku yak Volya Rivnist Nezalezhnist ta Ruhu Robitnichih mas Polshi Dive krilo socialistivstvorilo organizaciyu yaka chastkovo z yednalasya z PSP VRN Grpa tih zto zalishivsya ta virishiv diyati okremo utvorili yaka v svoyu chergu podililasya na pomirkovanu PSP Livicyu ta prokomunistichnu RPSP yakoyu keruvav Edvard Osubka Moravskij PSP VRN stala odniyeyu z chastin Polskoyi pidpilnoyi derzhavi ta brala uchast u stvoreni povstanskih zbrojnih bataljoniv i na pochatku zajmala poziciyu pidtrimki politiki emigracijnogo uryadu v Londoni V 1941 1943 rokah konflikt VRN z londonskim uryadom prizviv do timchasovogo pripinennya uchasti partiyi v pidpilnih politichnih organah ta timchasovogo zajnyattya yiyi miscya partiyi Predstavitel PSP Kazimezh Puzhak stav na choli parlamentu Socialist takozh uvijshov u sklad PSP VRN vklyuchila svoyu bojovu organizaciyu u sklad Armiyi Krajoyi yaki stanovili v nij do 10 vsih yiyi soldat aktivno brali uchast u varshavskomu povstani v 1944 roci V emigraciyi PSP bula reprezentovana yakij brav uchast v vsih zasidannyah u tomu chisli v predstavnik PSP vikonuvav funkciyu vice prem yera a kerivnikom v stav socialist Tomash Arcishevskij Diyalnist PSP v 1944 1948 rokah Pov yazana z chastina diyachiv prizvila do stvorennya tak zvanoyi yaku takozh zvali lyublinska z Edvardom Osubkoyu Moravskim ta Yuzefom Cirankevichem na choli yaka v osnovnomu skladalas z RPPS do yakoyi uvijshli v 1945 ta 1946 velika chastina diyachiv peredvoyenoyi PSP ta PSP VRN Novoutvorena PSP dopomagala keruvati uryadom povoyennoyi Polshi v 1945 1948 rokah a yiyi predstavniki zajmali posadi prem yer ministriv vhodili v sklad Radi Ministriv Chastina diyachiv PSP VRN prodovzhila konspiracijnu diyalnist prote bilshist z nih bula zaareshtovana Diyachi dovoyennoyi PSP ta PSP VRN iz na choli namagalisya vlitisya u lyublinsku PSP sho odnak zakinchilosya nevdacheyu Ne bula uspishnoyu takozh sproba stvorennya legalnoyi PPSD Vreshti resht Zigmunt Zhulavskij balotuvavsya u spiskah PSL yak nezalezhnij socialist Dolya nacionalnoyi PSP sho ob yednuvala u svoyih ryadah 500 tisyach osib bula virishennya v grudni 1948 roku na tak zvanomu ob yednavchomu kongresi pid chasu yakogo partiya formalno ob yednalasya z komunistichnoyu polskoyu partiyeyu robitnichoyu oskilki faktichno bula neyu poglinutoyu stvorivshi Polsku Ob yednanu Robitnichu Partiyu Emigracijna PSP Delegaciya Cetralnogo Zakordonogo Komitetu PSP pid chas demonstarciyi socialistichnih organizaciyi v Bryuseli 6 veresnya 1964 roku na chest 100 yi richnici stvorennya I Internacionalu Pislya 1948 postala nezalezhna yaku ocholili Adam Colkosh i z 1960 h rozdililas cherez nemozhlivist dijti do konsensusu shodo taktiki ta strategiyi partiyi Sluzhba bezpeki PNR neodnorazovo staralasya proniknuti do partiyi ta slidkuvati za yiyi diyalnistyu iz seredini Vidrodzhennya ta z yednannya PSP v Polshi 1987 1990 15 listopada 1987 roku pidpisano deklaraciyu utvorennya nacionalnoyi Cogo samogo dnya okrim intervenciyi sluzhbi bezpeki pid chas zasnovnickogo z yizdu bulo ogolosheno Politichnu deklaraciyu PSP V rezultati superechok shodo strategiyi i taktiki partiyi v lyutomu 1988 roku vinikli rozbizhnosti sho prizvelo do viniknennya frakcij pid nazvoyu pid nazvoyu a takozh PSP Yana Yuzefa Lipskogo Obyedana PSP v 1990 h rokah U lipni 1991 roku u Varshavi vidbuvsya XXIX kongres Vidrodzhenoyi PSP numeraciya vvazhayetsya takoyu z chasu 1944 1948 rokiv Pid chas nogo bulo zasudzheno tih chleniv kerivnictva PSP yaki buli prichetnimi do zniknennya partiyi u 1948 roci Kerivnikom RN stav Edvarzh Osubka Moravskij a CKV 6 bereznya 1992 roku bulo pidpisano ugodu pro spivpracyu Vidrodzhenoyi PSP Nezalezhnoyu PSP Mechislava Krayenskogo peredbachalosya ob yednannya oboh grup Na PSP brali uchast razom u spiskah ta Solidarnist Praci otrimala 2 06 golosiv ta chotiri deputatski mandati zhoden z nih ne odnak ne distavsya chlenam PSP Pislya smerti Yana Yuzefa Lipskogo 10 veresnya 1991 roku pid chas viborchoyi kampaniyi kerivnictvo Nachalnoyi Radi zajnyav z Londonu a na choli CKV stav Na 1992 roku kerivnictvo PSP ne bazhayuchi vidmovlyatisya vid svogo istorichnogo imeni vidmovilisya vstupati u novostvorenu Uniyu Praci hocha deyaki okremi aktivisti vse taki priyednalisya do novoyi grupi V listopadi 1992 roku na XXVI Kongresi PSP socialisti rozcharovani poperednimi diyami uryadiv v prijnyatij uhvali Pracivnicha livicya distanciyuvalisya vid istorichnih podiliv shukayuchi pidtrimki sered robitnichogo klasu Ce prizvelo do nalagodzhennya spivpraci z a takozh z inshimi ugrupovannyami pohidnimi vid PNR ovskoyi PORP Na kerivnika NR PSP bulo vibrano Pjotra Ikonovicha a zamisnikom vibrano U rezultati rishennya I turu XXVI Kongresu PSP kviten 1993 PSP uvijshla do skladu koaliciyi pid nazvoyu Soyuz demokratichnih livih sil V rezultati ce sprichinilo rozbizhnosti v seredini PSP gostrij protest vislovila ta podala u vidstavku pochesnij golova PSP Lidiya Colkoshova v rezultati yakih nastupiv rozkol Yan Mulak nalagodiv kontakti ta spivpracyu z Vidrodzhenoyu PSP V chervni na nastupnij zustrichi Nachalnoyi Radi bulo pidnyato postanovu pro nevhodzhennya v soyuz iz SLD ta prodovzhennya dialogu z PSL a takozh z inshimi podibnimi organizaciyami U rezultati PSP razom z SLD vvela do Sejmu Respubliki Polsha deputativ Pjotra Ikonovicha ta predstavitelya nezalezhnoyi PSP Na PSP pidtrimala kandidata a takozh na II turi lidera SdRP ta SLD Aleksandra Kvasnevskogo 26 lyutogo 1996 roku v Varshavi vidbuvsya Kongres Yednosti PSP v yakomu vzyali uchast vsi viddili nacionalnogo ta emigracijnogo socialistichnogo ruhu partiyi Golovoyu Nr stav Yan Mulak a vicekerivnikami buli Pjotr Ikonovich ta Yacek Kaspshik kerivnnikom CKV stav Andzhej Lipskij Numeraciyu kongresiv bulo zmineno z urahuvannyam interpretaciyi vidrodzhenoyi PSP Na do Sejmu iz spilnih spiskiv SLD deputatski mandati otrimali ta V senati potrapili a takozh Ci parlamentaristi utvorili v ramkah SLD parlamentarnij Soyuz polskih socialistiv U 1999 roci pislya zlittya iz SLD v odnu partiyu Nachalna Rada PSP nakazala svoyim deputatam ta senatoram stvorennya avtonomnoyi parlamentskoyi grupi Cya grupa rozpalasya pered 2001 rokom Istoriya PSP v XXI stolitti Na prezidentskih viborah 2000 roku ta na PSP balotuvalisya okremo vid sih inshih otrimavshi lishe neznachnu pidtrimku V 2000 roci kandidat PSP Pjotr Ikonovich otrimav 38 672 0 22 golosiv zajnyavshi 10 misce sered 12 kandidativ V 2001 roci spisok kandidativ PSP pidrimano 13 459 golosiv 0 1 takim chinom partiya zajnyala 16 misce na viborchih okrugah V rezultati vnutrishnih superechok pislya progranih viboriv z posadi kerivnika PSP pishov yiyi todishnij lider Pjotr Ikonovich Piznishe stvoriv vin iz svoyimi poslidovnikami v kvitni 2003 roku novu partiyu Z listopadu 2001 roku do travnyu 2003 roku kerivnikom PSP buv V chervni 2003 roku na kongresi PSP kerivnikom Nachalnoyi Radi PSP bulo vibrano Vid travnyu do chervnyu 2005 roku funkciyu novogo kerivnika vikonuvav Zdislav Smagalskij a v lipni 2005 roku na kerivnika prezidiumu Nachalnoyi Radi vibrano Marina Petersa 16 veresnya 2006 roku cyu posadu obijnyala a vid 16 grudnya cogo samogo roku i azh na 12 rokiv ta 3 misyaci kerivnikom NR stav Boguslav Gorskij Na Andzhej Zyemskij Pjotr Kozol ta Leshek Kubik balotuvalis u ramkah koalicijnogo komitetu yake ne otrimalo mnadativ 5 grudnya 2004 roku PSP pidpisalo programnu deklaraciyu razom z partiyami Uniya Praci Nova Livicya ta odnak tak samo yak ifnshi partiyi ne uvijshla v sklad stvorenoyi potim partiyi pid tiyeyu zh nazvoyu 24 lipnya 2005 roku pidpisala viborche porozuminnya z partiyami livici pozaparlamentskoyi PPP APP Raciya ta Na balotuvalas v ramkah viborchah komitetu Polskoyi Partiyi Praci razom z APP Raciya KPP ta PEP Z Komitet otrimav 91 266 golosiv 0 77 zagalnoyi pidtrimki v krayini Natomist predstavniki PSP u spiskah PPP otrimali 5234 golosiv sho dalo 0 04 pidtrimki v cilomu po krayini Na PSP nadala svoyu pidtrimku kandidatovi PPP yakij ne vzyav uchasti u viborah cherez te sho pomer v dorozhnij avariyi Na PSP ne uklala koaliciyi na derzhavnomu rivni zareyestruvavshi vlasnij komitet odnochasno z tim viddili partij na miscyah mali pravo vstupati v krajovi koaliciyi Na parlamentskih viborah 2007 roku PSP balotuvalasya iz spiskiv PPP yaka otrimala 160 476 golosiv 0 99 po krayini Pered viborami do yevropejskogo parlamentu 2009 roku PSP ne dijshla do konsensusu v spravi spilnogo startu z ta ostatochnogo virishila balotuvatisya samostijno vistavlyayuchi svij spisok kandidativ na Za nogo bulo viddano 1331 golosiv sho dalo v rezultati ostannye misce a takozh nastupni rezultati po okrugu 11misce 0 32 vid usih golosiv ta v krayini v cilomu 12 misce 0 02 vid zanalnoyi kiskosti usih golosiv Na nachalna rada PSP ne pidtrimala zhodnogo z kandidativ Diyachi partiyi nizhchih rivniv buduchi individualno vidpovidalni za svoyi rishennya pidtrimuvali z PPP abo Gzhegozha Naperalskogo Na parlamentskih viborah 2011 roku okremi chleni PSP balotuvalis u spiskah PPP ta inshih partij prote ce ne prineslo pozitivnogo rezultatu dlya nih 12 listopada 2013 PSP doluchilas do stvorennya gromadskogo utvorennya Zmina razom z polskoyu partiyeyu regioniv orginizaciyeyu Ruh Lyudej Praci a takozh Profspilkoyu silskogo gospodarstva ta silskih rajoniv Regioni Cherez deyakij chas PSP vijshla z ciyeyi koaliciyi ta na dekilka yiyi diyachiv bulo pomisheno u spiskah komitet yakoyi buv zareyestrovanij tilki v chastin okrugiv Na diyachi PSP zmagalisya u spiskah riznih partij Na viborah do vistavli a odnomu z okrugiv spisok pid nazvoyu partiya Yuzefa Pilsudskogo Komitet pid ciyeyu nazvoyu buv stvorenij tezh v Plocku ta gmini Slupno Do radi Gubina aktivisti PSP balotuvalisya yak livicya dlya cogo mista V deyakih mistah PSP balotuvalasya u spilnomu spisku iz SLD Livicya Razom Pered prezidentskimi viborami 2015 roku PSP pidtrimala kandidaturu prote vona ne zmogla zibrati neobhidnu kilkist pidpisiv dlya uchasti u kompaniyi Pislya cogo PSP ne pidtrimala zhodnogo z inshih zareyestrovanih kandidativ Pered PSP uvijshla v koaliciyu z Ob yednanoyu Liviceyu z SLD ta Zelenimi V ramkah komitetu ZL dekilka kandidativ PSP balotuvalos yak do Sejmu tak i do Senatu Koaliciya ne otrimala parlamentskih mandativ Odnak koaliciya perevishila prohidnij bar yer potribnij dlya otrimannya subsidiyi z derzhavnogo byudzhetu prote PSP yak okrema partiya ne otrimala zhodnoyi chastini subsidiyi V berezni 2016 PSP stvorila organizaciyu Porozuminnya Socialistiv v ramkah yakogo spivprcyuye dekilka lokalnih organizacij livogo spryamuvannya V travni 2018 roku voni zrobili spilnu zayavu pered Nastupnogo misyacya PSP spilno z inshimi organizaciyami vidnovili koaliciyu SLD Livicya Razom u ramkah yakoyi vistavila kandidativ do sejmikiv voyevodstv ta radi Varshavi na Okrim pochatkovoyi diyalnosti u stvoreni koaliciyi na pochatku 2019 PSP virishila ne brati uchasti u Na kongresi 16 bereznya cogo samogo roku Bogusolava Gorskogo b na posadi kerivnika Nachalnoyi Radi partiyi zaminiv 24 chervnya 2019 roku obijnyav vin deputatske krislo zaminivshi vibranogo do Yevropejskogo parlamentu radnika SLD V lipni 2019 roku PSP porozumilisya u spravi spilnih viboriv v ramkah koaliciyi formalno pid praporami Soyuzu Demokratichnoyi Livici z SLD ta partiyeyu Livi Razom Vojceh Konyechnij buv ogoloshenij kandidatom SLD do Senatu za pidtrimki Gromadyanskoyi koaliciyi Vin otrimav cej mandat natomist cogo ne vdalosya kandidatam do Sejmu vistavlenimi u spiskah PSP yaki razom zdrbuli vsogo 2798 golosiv Na prezidentskih viborah v Polshi 2020 roku PSP pidtrimala vistavlenogo iz SLD Vesnoyu ta Razom golovu partiyi Vesna Roberta Bedronya yakij zajnyav 6 misce V II turi PSP ne viddala svoyeyi pidtrimki zhodnomu z kandidativ Rezultati na ViborahRik Kilkist golosiv Zagalnij Kilkist mandativ Zmina misc 1919 515 062 9 2 4 35 394 n a 1922 906 537 10 3 5 41 444 6 1928 1 482 097 13 0 2 64 444 23 1 965 864 17 3 2 23 444 41 Yak uchasniki koaliciyi razom mali 79 mandativ Bajkot viboriv Bajkot viboriv 9 003 682 26 13 1 116 444 116 Yak uchasnikik koaliciyi razom mali 394 misc 1991 230 975 2 1 13 0 460 n a Yak chastina koaliciyi otrimali 4 mandat 1993 2 815 169 20 4 1 4 460 4 Yak chastina koaliciyi Soyuz demokratichnih livih sil otrimali 171 mandat 3 551 224 27 1 2 3 460 1 Yak chastina koaliciyi Soyuz demokratichnih livih sil otrimali 164 mandati 13 459 0 1 11 0 460 3 91 266 0 8 11 0 460 0 Yak chastina komitetu ne mali ni odnogo mandatu 2007 160 476 1 0 7 0 460 0 Yak chastina komitetu ne mali ni odnogo mandatu 2015 1 147 102 7 6 5 0 460 0 Yak chastina koaliciyi Ob yednani livi ne mali ni odnogo mandatu 2019 2 319 946 12 6 3 0 460 0 Yak chastina koaliciyi otrimali 49 mandativ Senat Rik Kilkist golosiv Zagalnij Mandati Zmina misc 1922 468 147 8 4 5 7 111 n a 1928 715 556 11 2 3 10 111 3 Yak uchasniki koaliciyi razom mali 13 mandativ Bojkotuvali Bojkotuvali 1993 4 993 061 35 7 1 1 100 1 Yak chastina koaliciyi Soyuz demokratichnih livih sil otrimali 37 mandativ 6 091 721 45 7 2 3 100 2 Yak chastina koaliciyi Soyuz demokratichnih livih sil otrimali 28 mandativ 131 987 0 5 11 0 100 3 2019 415 745 2 3 4 1 100 1 Yak chastina koaliciyi otrimali 2 mandati Prezidentski vibori Polska Respublika 1918 1939 Rik viboriv Kandidat 1 raund 2 raund golosi golosi Ignacij Dashinskij 49 9 1 5 1 0 2 5 PidtrimaliYuzefa Pilsudskogo 60 2 1 56 11 6 3 1 0 2 3 Prezidentski vibori v nezalezhnij Polshi pislya 1991 Rik viboriv Kandidat 1 raund 2 raund zagalnih golosiv zagalnih golosiv zagalnih golosiv zagalnih golosiv Pidtrimali Tadeusha Zelinskogo 631 432 3 5 6 2000 38 672 0 2 10 Pidtrimali 2020 Pidtrimali Roberta Byedronnya 432 129 2 2 6 Vibori do Yevroparlamentu Rik Kilkist golosiv Zagalnij Mandati 2004 48 667 0 80 0 54 Yak chastina koaliciyi ne mali ni odnogo miscya 2009 1 331 0 02 0 50Vidomi osobistosti pov yazani z PSPPrezidenti ta kerivniki partiyi Ignacij Moscickij profesor ta rektor Lvivskoyi politehniki prezident Polshi Yuzef Pilsudskij vijshov z partiyi Stanislav Vojcehovskij kolishnij chlen Ignacij Moscickij kolishnij chlen Stanislav Ostrovskij Prem yer Ministri Yendzhej Morachevskij Ignacij Dashinskij Yendzhej Morachevskij Yanush Yendzheyevich kolishnij chlen Valerij Slavek kolishnij chlen Tomash Arcishevskij Tadeush Tomashevskij Antonij Pajonk Edvard Osubka Moravskij zgodom stav kommunistom Yuzef Cirankevich zgodom stav kommunistom Inshi Boleslav Limanovskij Yan Yuzef Lipskij Boleslav Limanovskij Adam Colkosh Yezhi Cheshejko Sohackij zgodom stav kommunistom German Liberman Kazimezh Puzhak Kazimezh Sosnkovskij Leon Vasilevskij Oleksandra ZagurskaVidavnictva pov yazani z PSPpersha storinka gazeti Glos Kobiet Robitnik 1903 rik Varshava Varshava Lviv Lodz Krakiv Katovice duzhe blizka politici PSP Lodz Radom LondonDiv takozhPolska socialistichna partiya LivicyaPosilannyaFeliks Tih Stanislav Grabskij Slownik Biograficzny Dzialaczy Polskiego Ruchu Robotniczego T 2 1987 S 349 Grupa ta powstala formalnie w styczniu 1893 a rozpadla sie w polowie 1893 roku Czesc wstapila do ZZSP zas czesc zasilila szeregi Leon Vasilevskij lishe zgaduye pro frakciyu Souialistichnogo Poglyadu Kazimesh Dluzkij Rishard Shvintek Lodowa sciana sekrety polityki Jozefa Pilsudskiego 1904 1918 Krakow 1998 s 251 Adam Ciolkosz Ludzie PPS Londyn 1981 s 19 Parizka programa 1892 pl PL PPS WROCLAW 8 sichnya 2011 Procitovano 17 sichnya 2021 1989 O ksztalt niepodleglej Warszawa Biblioteka Wiezi s 45 ISBN 83 7006 014 5 Kurier Warszawski 17 08 1920 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka Propushenij abo porozhnij url dovidka Artur Lejnvand 1964 Rozdzial V Udzial PPS w Radzie Obrony Panstwa i rzadzie koalicyjnym Zawarcie rozejmu lipiec pazdziernik 1920 Polska Partia Socjalistyczna wobec wojny polsko radzieckiej 1919 1920 s 213 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka Wiadomosci Bialostockiego Powiatowego Komitetu Wojenno Rewolucyjnego nr 5 6 08 1920 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka Okolnik Sekretariatu Generalnego CKW PPS z 6 08 1920 AZHP 114 1V 1920 poz 2 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka Tadeush ta Karol Rezepci Sejm i Senat 1928 1933 Poznan 1928 s 219 Yanush Zharnovskij Polska Partia Socjalistyczna w latach 1935 1939 Warszawa 1965 s 331 Zeszyty historyczne WiN u nr 24 s 326 Leonard Dubackij Kalendarium historii PPS v Polska Partia Socjalistyczna Historia i wspolczesnosc 1892 2007 s 129 130 Ogoloshennya Nacionaloyi Viborchoyi Komisiyi 9 listopada 2000 roku pro rezultati golosuvannya ta rezultativ viboriv na post Prezidenta Polshi yaki mali misce 8 listopada 2000 roku Serwis PKW Wybory 2001 Krzysztof Kobrzak Ziemski szefem PPS lewica pl z 24 travnya 2003 roku Arhiv originalu za 18 lipnya 2018 Procitovano 18 lipnya 2018 Serwis PKW Wybory 2014 Porozumienie Socjalistow przeglad socjalistyczny pl Procitovano 28 lyutogo 2021 Porozumienie Socjalistow przed wyborami przeglad socjalistyczny pl Procitovano 28 lyutogo 2021 Rechnik SLD SLD Lewica Razem koalicja wyborcza na wybory samorzadowe i do Parlamentu Europejskiego zawiazana pl PL Sojusz Lewicy Demokratycznej Procitovano 28 lyutogo 2021 Flip Cishlak Grzegorz Pancherz paskud pl Beata Bialowas nowym czlonkiem zarzadu Zastapi ministra Michala Wosia radio katowice pl Procitovano 28 lyutogo 2021 PPS przystapila do koalicji z SLD Wiosna i Lewica Razem interia pl z 20 lipca 2019 Tomash Haladuj Marek Mamon Wybory parlamentarne 2019 Do Senatu z opozycji w Czestochowie Wojciech Konieczny W Myszkowie wciaz wakat wyborcza pl z 20 sierpnia 2019 Arhiv originalu za 28 kvitnya 2021 Procitovano 25 kvitnya 2021 Arhiv originalu za 29 kvitnya 2021 Procitovano 25 kvitnya 2021