А́рмія Людо́ва (пол. Armia Ludowa, скорочено AL; буквально — «Народна армія») — підпільна військова організація армія в роки другої світової війни та німецької окупації Польщі. Брала активну участь у Русі Опору.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk15TDBWelpYSmphWFJ2WDFCdmNHOXNZWEpsWDFCdmJHRmpZMjh1YzNabkx6SXdNSEI0TFVWelpYSmphWFJ2WDFCdmNHOXNZWEpsWDFCdmJHRmpZMjh1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Загальний опис
Створена з підпільної збройної організації ПРП та інших прокомуністичних військових загонів в січні 1944 під час наступу Червоної армії на територію Польщі. Перший командувач .
(ПРП) ще в перші роки війни почала формувати з робітників, селян і інтелігентів народне військо — Гвардію Людову, яка мала свій штаб, загони і командування у воєводствах, округах і повітах. До Гвардії Людової вступила більшість членів ППР. Її загони очолювали комуністи. 1942 загони Гвардії Людової розпочали бойові операції у Варшаві, а згодом — партизанську війну на всій території Польщі. На кінець 1943 тільки в Люблінському і Келецькому воєводствах діяло понад 40 загонів. Лише 1943 було проведено 1208 бойових операцій, а саме: руйнувались комунікації і зв'язок вермахту, знищувала склади, військ, техніку і живу силу, перешкоджала вивезенню до Німеччини польського населення, визволяла з таборів смерті полонених польських і радянських солдат, громадян інших країн.
Разом з польськими вояками в Армії Людовій були радянські громадяни. А. Л. мала постійні тісні зв'язки з радянськими партизанами та їх штабами України і Білорусі. В ході окупації Польщі Червоною армією підрозділи Армії Людової були приєднані до Війська Польського.
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
Посилання
- АРМІЯ ЛЮДОВА [ 26 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — Київ : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл.
![]() | Це незавершена стаття про військові формування. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття про Другу світову війну. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з історії Польщі. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
A rmiya Lyudo va pol Armia Ludowa skorocheno AL bukvalno Narodna armiya pidpilna vijskova organizaciya armiya v roki drugoyi svitovoyi vijni ta nimeckoyi okupaciyi Polshi Brala aktivnu uchast u Rusi Oporu Zagalnij opisStvorena z pidpilnoyi zbrojnoyi organizaciyi PRP ta inshih prokomunistichnih vijskovih zagoniv v sichni 1944 pid chas nastupu Chervonoyi armiyi na teritoriyu Polshi Pershij komanduvach PRP she v pershi roki vijni pochala formuvati z robitnikiv selyan i inteligentiv narodne vijsko Gvardiyu Lyudovu yaka mala svij shtab zagoni i komanduvannya u voyevodstvah okrugah i povitah Do Gvardiyi Lyudovoyi vstupila bilshist chleniv PPR Yiyi zagoni ocholyuvali komunisti 1942 zagoni Gvardiyi Lyudovoyi rozpochali bojovi operaciyi u Varshavi a zgodom partizansku vijnu na vsij teritoriyi Polshi Na kinec 1943 tilki v Lyublinskomu i Keleckomu voyevodstvah diyalo ponad 40 zagoniv Lishe 1943 bulo provedeno 1208 bojovih operacij a same rujnuvalis komunikaciyi i zv yazok vermahtu znishuvala skladi vijsk tehniku i zhivu silu pereshkodzhala vivezennyu do Nimechchini polskogo naselennya vizvolyala z taboriv smerti polonenih polskih i radyanskih soldat gromadyan inshih krayin Razom z polskimi voyakami v Armiyi Lyudovij buli radyanski gromadyani A L mala postijni tisni zv yazki z radyanskimi partizanami ta yih shtabami Ukrayini i Bilorusi V hodi okupaciyi Polshi Chervonoyu armiyeyu pidrozdili Armiyi Lyudovoyi buli priyednani do Vijska Polskogo LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 PosilannyaARMIYa LYuDOVA 26 kvitnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Kiyiv Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il Ce nezavershena stattya pro vijskovi formuvannya Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya pro Drugu svitovu vijnu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z istoriyi Polshi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi