Монетні двори Криму починаючи з середини XIII століття і до втрати самостійності у 80-х роках XVIII століття, фунціонували в Солхаті (крим. Eski Qırım), Керменчику (крим. Kermençik), Кирк-Орі (крим. Qırq Yer), Кезлеві (крим. Kezlev), Кефі (крим. Kefe), Азаці (крим. Azaq) та Орду-Базарі (крим. Ordu Bazar). За період карбування змінено близько 25 найменувань грошових одиниць.
Історія
Див. також Монети Криму
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4MllpOGxSREFsT1RFbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSTFMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbE9URWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWtFbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESmZKVVF3SlRreEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQkpVUXdKVUkxTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Близько 2250-х років до нашої ери правителі Каппадокії вперше почали гарантувати якість срібним зливкам, які виконували функції грошей. Приблизно в 1200 р. до н. е. з'являється китайський ієрогліф «гроші» (钱(кит.)), яким називали мушлі каурі, що виконували роль грошей у домонетний період. Приблизно в 1000—500 роках до н. е. в Китаї з'явилися гроші, що нагадували знаряддя праці, які використовували раніше для товарообміну — зливки металу у вигляді мотик, лопат, ножів. В 640—630 р. до н. е. в Лідії вперше стали виготовлятися металеві кружечки з відтиском на них. Це були круглі монети виготовлені із електона (природний сплав срібла та золота). Пізніше в Китаї почали використовувати дешевший матеріал для виготовлення монет і ввели у вжиток термін «номінал». Зі з'явою грошового еквіваленту зросла потреба виготовляти монети в одному місці. В Стародавньому Римі на Капітолійському пагорбі поблизу [it] було побудовано перший монетний двір. Саме звідси з'явився термін «монета» (лат. moneta)
І-й період. Улус-юрт Золотої Орди
Монетний двір у Криму (Солхат)
Див. також (Монети Ногайського улусу)
Під час панування на Криму Золотої Орди у середині XIII ст. (бл. 1255 року) в столиці улус-юрта Солхаті, почав функціонувати монетний двір (дарабхан). На ньому виготовлялися монети різних номіналів протягом всього існування Золотої Орди. Місто було розміщене на перехресті старого торгового шляху, що пролягав від Волзького регіону до портових міст Чорного моря Кефі та Солдеї. Вигідне місце розташування, природні запаси питної води та чудовий клімат забезпечили пріоритет в розвитку цього міста в монгольський період. З середини XIII і до початку XV ст. місто стало центром Кримського улуса Золотої Орди. З 1255 року і до 1425 року золотоординські хани карбували в Криму (Солхаті) свої монети. Згідно літописних джерел сучасне місто Старий Крим мало назви: Крим (Керим), Солхат, Сургат. Ці назви зустрічаються у юридичних та торгових документах XIII—XIV ст., а також татарських, турецьких, вірменських, грецьких, венеційських та генуезьких письмових джерелах того часу. У тюркськомовних документах найчастіше згадується назва «Крим», на грецьких документах — «Сургат» і у генуезько-венеційських як «Солхат». На монетах Криму можна зустріти наступні позначення монетного двору:
- Крим (араб. قريم)
- Крим аль-Джедід-Белед (араб. لجديدللسراىبلد قريم)
- Крим, хай захистить [Аллах] від лихого
- Крим аль-Махруса (араб. المحروسح قريم)
- Белед Крим (араб. اىبلد قريم)
Виготовлення монет в цьому місті можна розділити на 3 періоди:
- 1) Початок регулярного випуску від 1255 року і до середини правління золотоординського Узбек-хана (приблизно 1325—1330 рр.)
- 2) Невелика серія дрібних мідних монет анонімного та анепіграфного карбування.
- 3) Початок карбування за часів правління хана Тохтамиша (з 1380 року). Закінчується карбуванням срібних дирхамів від імені Девлета Берді у 1421 році.
Перелік монет монетного двору в Солхаті | ||
І-й період (1255—1330) | ІІ-й період (1340—1360) | III-й період (1380—1437) |
---|---|---|
* Монети Емирів Криму
| * Іменні та анонімні монети хана Джанібека
| * Монети з ім'ям хана Тохтамиша
|
Монетний двір у Кефі
У 1396–1397 роках, а пізніше у 1399 році, генуезька колонія Кефа була поруйнована монголами під керівництвом воєводи Едіґея. Ослаблене місто опинилося під владою монгольських ханів. На початку часів правління хана Шадібека карбувалися срібні данги з позначенням монетного двору Кефа аль-джадід (араб. الجديد لفة). Останні данги золотоординських ханів карбувалися в Кефі за часів Даулат-Берди. В 1422—1423 (825 р.Г.) роках панування генуезців у Кефі відновилося.
Монетний двір у Керменчику
На південному сході кримського півострова, неподалік від Бахчисараю розташоване село Високе, яке до перейменування у 1944 році мало назву Керменчик. На жаль, район села майже не досліджений археологами, хоча за дописами дослідника О. Л. Бертьє-Делагарда від 1898 року, в найближчій окрузі села знаходилась середньовічна фортеця, а за 17 км від села в Ескі-Кермені розміщений відомий пам'ятник архітектури Храм Трьох Вершників.
У 1365 році (766 р. Г.) карбувалися мідні пули з позначенням місця карбування — Керменчик (араб. خرمنجوق). 1361 року беклярибеком Мамаєм був поставлений емір в Ака-Орді Абдулах. За дослідженнями Є. Ю. Гончарова саме за його правління могла відбутись ця емісія. Хоча дослідник також не виключає варіант, що монетний двір міг також бути розташованим в Ескі-Кермен, або навіть в іншому населеному пункті.
Монетний двір Азаку
Перша письмова згадка про золотоординське місто Азак (араб. ازق), відноситься до 1269 року. У цей час проводиться соціально-економічна політика ханом Золотої Орди — Менгу-Тимуром, пов'язана, з незалежністю від Каракорума і освоєнням нових міст, таких як Азак та інші. Місто Азов (тат. Азак, укр. Гирло) було засноване монголами в нижній течії річки Дону на місці давньогрецького міста Тана. 1313 року у прилеглій до Дону частині Азака Венеція заснувала свою колонію, але незабаром та частина міста перейшла до Ґенуї. В цьому місті закінчувався караванний шлях, яким з Китаю привозили шовкові тканини, які перевантажували на галери і везли до Італії, звідки вже потім розвозили по всій Європі. Азак був великим торговим і ремісничим центром. .
Для обслуговування торгівлі наприкінці 90-х років XIII ст. в Азаці запрацював свій монетний двір. З 1290 року срібні дирхами почав карбувати хан Токта. В період 1302—1316 монети в Азаку не карбувалися. 1317 року початок виготовленню монет поклав хан Узбек. Також за часи його правління у 1332 році на монетному дворі Азаку почали карбуватися мідні розмінні монети — пули. Близько 10-х років XV ст. монетне карбування в Азаці припинилося.
Монетний двір «Джадід»
Точне місце знаходження монетного двору «Джадід» (укр. Новий, араб. جديد) невідоме, але численні знахідки таких монет у скарбах Чорноморського регіону свідчать про місцеве карбування. 1362 року, в результаті заколоту Мамая, Золота Орда розкололася на 2 ворогуючі частини: території поміж Волгою, Доном і Дніпром та Північним Кавказом і Кримом перебували під владою Мамая та його війська. Лівобережжя Волги зі столицею орди Сарай-аль-Джедідом і прилеглими до міста територіями належали ворогуючій стороні. На Волзі поміж сторонами був розмічений кордон, який існував до 1380 року. Мідні пули з позначенням монетного двору Джадід почали карбуватися за часів наставника Мамая, Абдулах-хана у 1364 році. Останні пули карбувалися в період правління хана Тохтамиша. Срібних монет за цей період не карбувалося.
Монетний двір у Джідібік-Базарі
У 1419 році, після загибелі Чеббер-Берди, його син Даулат-Берди розпочав боротьбу за ханський трон, проте перетнувся із претендентом на трон Улуг-Мухаммедом. 1421 року Давлет змушений був відступити до Кримського улусу розділивши владу з ханом Бек-Суфі. З 1422 він стає повноцінним ханом улусу і карбує монети від свого імені в кочових ставках Урду-Базар та Джідібік-Базар (араб. جيدىبيك بازار). 1423 року, після поразки у сутичці з Барак-ханом, Даулат-Берді втрачає Крим. За часів Барак-хана карбувалися данги у Джідібік-Базарі та на монетних дворах Хаджи-Тархану та Сараї. 1426 року, скориставшись наступом на володіння Барака тюменського хана Джумадуха, Даулат знову займає престол Кримського улус-юрту. 1427 року, за підтримки литовського князя Вітовта, Крим захоплює Улу-Мухаммед. Монети з його іменем карбуються в Урду-Базарі та Джідібік-базарі.
Монетний двір у Урда-Базарі
Докладніше Монети Нижньої Наддніпрянщини та Подінців'я
Див. також Монети Криму
Наприкінці 1990-х — на початку 2000-х рр. в низовинах Дніпра (Бузький лиман, Херсонська та Миколаївська області, Україна) на городищі Баликлея (село Варюшине, Веселинівський район) було знайдено найбільший скарб із 245 монет з позначенням місця карбування Урда-Базар (араб. اوردو بازار). В 20-х роках XV ст., після смерті Едигея та під час занепаду Золотої Орди, на Кримських та Наддніпровських землях правили хани — Бек-Суфі (1420—1422), Даулат-Берди (1422—1423, 1426–1427), Улуг-Мухаммед (1437).
ІІ-й період. Кримське ханство
Монетні двори у Кирк-Орі та Кефі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl3TDBOb2RXWjFkRjlpZVY5UmVYQmphR0Z4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxRGFIVm1kWFJmWW5sZlVYbHdZMmhoY1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
В Кирк-Орі монетний двір не зберігся. За переказами він знаходився поблизу Середніх воріт фортеці Орта-Капу. Перший кримський хан Хаджі I Ґерай переніс свою столицю зі Солхата в місто Кирк-Ор. Разом з переїздом ханського двору в нову резиденцію став функціонувати і новий монетний двір. Відтоді монети з ім'ям Хаджи Ґерая почали карбувати в місті Кирк-Орі. Карбування від імені хана почалося у 1442 (845 рік Гіджри) та у 1464 роках спочатку в Солхаті, у 1455 та у 1466 роках в Кирк-Орі. Відповідно монетний двір в Солхаті не переставав функціонувати і в часи самостійного князівства. Після смерті засновника Кримського ханства, наступне карбування почалося при його старшому сині Нур-Девлеті на монетному дворі у Солхаті.
Після затвердження на кримський престол хана Меглі активно починає функціонувати монетний двір в Кирк-Орі і лише за невеликим винятком, в період правління хана, монети карбуються в Солхаті та Кефі. В період з 1477—1487 (880—890 рр. Г.) роках монети щорічно виготовляються в Кирк-Орі. Не систематично монети карбуються в Кирк-Орі в 892, 894, 895, 896, 897, 898, 909 та 911—913 роках Гіджри. Також відомі срібні акче часів правління хана Великої Орди Муртаза-хана (1485—1491) з позначенням місця карбування Кирк-Ер. Також в період перебування в полоні великоординського хана Махмуда карбувалися акче з його ім'ям.
В період правління хана Мехмеда монети карбувалися на дарахані Солхаті, а в часи ханства Саадета в Кефі. За часи правління ханів Сахіба, Девлета, Мехмеда ІІ та Ісляма II головним місцем виготовлення монет був Кирк-Ор. Починаючи від ханства Інаєта і до останнього кримського хана Шагіна, монети карбувалися в Кірк-Орі. Винятком є одна монета хан Шахіна, викарбувана в рік початку його правління — 1777 рік. Всі монети за часів його правління карбувалися з цією датою.
Право на управління в дарабхані та карбування монет надавалося виключно кримським караїмам. Караїми керували на монетних дворах у Солхаті, Кирк-Орі, Кефі та Кезлеві.
Монетний двір у Кезлеві
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4ME55OGxSREFsT1RRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsTWpjbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQlh5VkVNU1U0TTE4bFJEQWxPRFFsUkRBbFFqSWxSREFsUWtZbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREVsT1RjdUxtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1RRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsTWpjbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQlh5VkVNU1U0TTE4bFJEQWxPRFFsUkRBbFFqSWxSREFsUWtZbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREVsT1RjdUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
До кінця XVI ст. портове місто Кезлев стало одним з найбагатших міст Кримського ханства. В перші роки свого правління хан Гази II Ґерай відкрив новий дарахан у місті. Після смерті Гази ІІ бл. 50 років місто було резиденцією ханів, а також центром карбування срібної монети. 1644 року ханом Мехмедом IV було повернуто карбування монет до Кирк-ору.
Монетний двір у Хаджі-бек Базарі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak9TOGxSREFsUVRVbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpZbFJEQWxRamd0SlVRd0pUa3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkzSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pUSkRYeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTROeVZFTUNWQ05TVXlRMThsUkRBbE9VTWxSREVsT0RNbFJERWxPREFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRamNsUkRBbFFqQXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNWQk5TVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDT0MwbFJEQWxPVEVsUkRBbFFqQWxSREFsUWpjbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxNa05mSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQkpVUXhKVGczSlVRd0pVSTFKVEpEWHlWRU1DVTVReVZFTVNVNE15VkVNU1U0TUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 1481 році, після вбивства під Азаком сибірським ханом Ахмат-хана боротьбу за престол Великої Орди почали сини Ахмата — Муртаза, Саїд-Ахмад II та Шейх-Ахмад, але не маючи сильної підтримки змушені були просити притулку в кримського хана Менґлі I. Хан прийняв їх, але як почесних полонених. Невдовзі Саїд-Ахмад повернувся до своїх володінь. 1485 року, дізнавшись що Меґлі-Ґерай розпустив свої основні війська, Саїд-Ахмад рушив на хана з наміром розширити кордони Орди. Звільнивши Муртазу і захопивши Кирк-Ер, а згодом Солхат, брати вирішили повністю захопити Крим та частину Османських володінь. Турки Кефи хитрістю змогли уникнути сутички задіявши флот, війська великоординських ханів змушені були відступити де їх розбили війська Меґлі. Залишки військ, разом з ханами, змушені були відступати до своїх володінь. В період перебування Муртази в Криму карбувалися срібні акче з іменем хана та з позначенням монетного двору Хаджі-Базар (араб. حاج بازاري), на реверсі яких зображувалася тамга Ґераїв.
Монетний двір у Урда-Базарі
Незадовго до своєї смерті у 1465 році кримський хан Хаджі I Ґерай завдав поразки хану Великої Орди Махмуду, що йшов походом на Литовське князівство та на Москву. Після поразки Махмуд змушений був поступитися Дешт-і-Кипчаком своєму братові Ахмату, а сам втік до Хаджи-Тархану, де і заснував Астраханське ханство. В цьому ж році Хаджі карбував срібний акче в Урда-Базарі зі своїм іменем. 2008 року на території Черкаської області було знайдено скарб кількістю бл. 600 монет. 248 монет зі скарбу вдалося розпізнати. Роки карбування 1454—1487 рр. переважна кількість яких карбувалася в Кирк-Ері. 2 монети зі скарбу карбувалися в Урду-Базарі. Також поодинокі монети Урду-Базару часів карбування Муртази, знаходили за 20 км від Сімферополя (поселення Джанатай) та у Кам'янець-Подільському (Хмельницька область) з монетами карбованих в Кирк-Ері ханами Муртазою та Меґлі Ґераєм.
ІІІ-й період. Таврійська губернія
Таврійський монетний двір
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE9TOGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtNbE1rTmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF4SlRoREpVUXdKVUl6SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTROU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUkY4bFJEQWxPVE1sUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9FWmZKVEk0TVRFNU1TVkVNU1U0TUNWRU1TVTROU1V5T1M1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGxCSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpESlRKRFh5VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UXlWRU1DVkNNeVZFTUNWQ01GOGxSREFsUVRnbFJEQWxRakFsUkRFbE9EVWxSREVsT1RZbFJEQWxRa1JmSlVRd0pUa3pKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF4SlRoR1h5VXlPREV4T1RFbFJERWxPREFsUkRFbE9EVWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4MllTOHlNRjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1lsUkRFbE9UWWxSREFsUWprbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxNa05mSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSkRKVEpEWHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ09TVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREVsT0RNbFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RZbFJERWxPVFlsUkRFbE9FWWxNa05mTVRjNE55NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RNakJmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpHSlVReEpUazJKVVF3SlVJNUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVEpEWHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNReVV5UTE4bFJEQWxRVEFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqa2xSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnekpVUXdKVUpHSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsySlVReEpUaEdKVEpEWHpFM09EY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
У 1771 році, після російської окупації півострова, Кримське ханство було позбавлене підримки від Османської імперії. Ханське місце зайняв проросійський посадовець Шахін Ґерай. Розмістивши свою резиденцію в місті Кефі, Шахін побудував на урочищі Ташлик (крим. Taşlı Qıpçaq) неподалік від міста монетний двір. Останній володар Кримського ханства заснував Таврійський монетний двір за європейським стандартом. За 1778 рік зберігся ярлик Шахіна про призначення керівником монетного двору Юсуфа Аг'я. 1779 року Шахін уклав угоду з польським радником Дерингом про постачання обладнання.
У 1786 році Кефу відвідав французький вчений Жильбер Ромм. У своїх записах він зазначив, що мідь для монетного двору обмінювали у османів за сіль із кефенських озер. Останнім еміном та керівником дарабхану Кримського ханства був Бен'ямін Аг'я. На кладовищі Балта-Тіймез збереглася надгробна плита, на якій вибита епітафія на смерть еміна, а також надпис на мармуровій дошці у дворі кенаси в Євпаторії.
Функціонувати монетний двір почав у 1780 році під керуванням караїма Абдул-уль-Хамід-Аґі. З 1780 і до окупації Криму у 1783 році на монетну справу було виділено 92.113 рублів, а ввесь дохід мав складати 17.737 рублів, тобто майже 5.912 рублів на рік. 1783 року російський уряд змусив хана зректися влади і приєднав територію Кримського ханства до Російської імперії. 1783 року, після повного приєднання Кримського ханства до складу Російської імперії, династія кримських ханів припинилася. В новоутвореній Таврійській області Катерина ІІ поставила губернатором російського князя Григорія Потьомкіна. З 1784 року почали виготовляти мідні та дрібні срібні монети Російської імперії зі знаком монетного двору «ТМ». 1787 року карбувалися монети для Таврії номіналами 2, 5, 10 та 20 копійок зі срібла. В квітні 1788 року карбування монет повністю зупинилося.
Примітки
- Г. Абдулаева // История Монетного двора в Крымском Ханстве. 2008(рос.)
- Е. Ю. Гончаров / Новые типы пулов 760-х г.х. Сырдарья и Крым / Москва. РИА. Внешторгиздат. 2016(рос.)
- К. Хромов «Монеты Солхата» /«Нумизматика и Эпиграфика» 1999 г. №4./ – С.31-32
- Лебедев В.П. Каталог монет Крыма в составе Золотой Орды. (сер. XIII – XV вв.). Одесса: АИЗТ "Полис", 1999. – 48 с.
- Лебедев В. П. (Россия. Дзержинск, Нижегородской обл.) Судьба ордынских поселений Волго-Сурского междуречья в XIV веке по нумизматическим данным / Степи Європи в епоху середньовіччя Збірник наукових праць. — 2008, Том 6.(рос.)
- Фомичёв Н. М., 2006 I. Клады медных джучидских монет XIV в. из Азова и его округи // Историко-археологические исследования в Азове на Нижнем Дону. Вып.21. Азов.(рос.)
- Фомичёв Н. М., 2008. Два клада монет XIV в. из Азова // Историко-археологические исследования в Азове и на Нижнем Дону в 2006 г. Выпуск 23.(рос.)
- Лунин Б. В. Очерки истории Подонья-Приазовья. От древнейших времен до XVII столетия. Кн.1 / Б. В. Лунин.- Р.-на-Д., 1949.- 184 с.(рос.)
- . Архів оригіналу за 15 вересня 2017. Процитовано 30 січня 2018.
- Фомичев Н.М., 1981. Джучидские монеты из Азова// Ст. 127-151(рос.)
- Bosworth, Clifford Edmund, The New Islamic Dynasties: A Chronological and Genealogical Manual, p. 253. Edinburgh University Press, 2004.(англ.)
- Мухамадиев А.Г. Два клада татарских монет XV века // Советская археология, 1966. Вып. 2. С. 259–273. ст. 265
- Р.Ю. Рева. Мухаммад-Барак и его время /Обзор нумизматических и письменных источников / Нумизматика Золотой Орды. № 5. Казань – 2015 с. 83-85//(рос.)
- Почекаев Р. Ю. Цари ордынские. Биографии ханов и правителей Золотой Орды. — Изд. 2-е, испр. и доп. — СПб. : ЕВРАЗИЯ, 2012(рос.)
- І. Хромова «Монетна справа на території Нижнього Подніпров'я у XV ст.» // Спеціальні історичні дисципліни. Число 19 // 2016
- Лицарі Дикого Поля. Плугом і мушкетом: Український шлях до Чорного моря / Авт. кол.: О. Бачинська, Т. Вінцковський, В. Грибовський, Н. Діанова, А. Домановський, М. Майоров, В. Маслійчук, Б. Черкас, О. Шишко; Упоряд. К. Галушко. - Харків: КСД, 2016. - 352 с.ISBN. 978-617-12-0461-4
- Почекаев Р. Ю. Цари ордынские. Биографии ханов и правителей Золотой Орды. — Изд. 2-е, испр. и доп. — СПб. : ЕВРАЗИЯ, 2012.(рос.)
- Казаров А.А., Студицкий Я.В., Рева Р.Ю. Монеты хана Муртазы, сына Ахмада (80-90-е годы XV в.). Ст. 340-277 // От Онона к Темзе. Чингисиды и их западные соседи. К 70-летию Марка Григорьевича Крамаровского. // М.: Изд. дом Марджани. 2013. 568 с. .(рос.)
- [. Архів оригіналу за 15 листопада 2017. Процитовано 6 вересня 2017. ИЗ ИСТОРИИ ФЕОДОСИЙСКОГО МОНЕТНОГО ДВОРА(рос.)]
Джерела
- Крымология. Монетный двор (Старый Крым)(рос.) [ 13 червня 2020 у Wayback Machine.]
- http://medeniye.org/node/274 [ 5 вересня 2017 у Wayback Machine.]
- ЗОЛОТАЯ ЭПОХА КРЫМСКОГО ХАНСТВА(рос.)[недоступне посилання з листопадаа 2019]
- Таврический_монетный_двор(рос.) [ 13 червня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Monetni dvori Krimu pochinayuchi z seredini XIII stolittya i do vtrati samostijnosti u 80 h rokah XVIII stolittya funcionuvali v Solhati krim Eski Qirim Kermenchiku krim Kermencik Kirk Ori krim Qirq Yer Kezlevi krim Kezlev Kefi krim Kefe Azaci krim Azaq ta Ordu Bazari krim Ordu Bazar Za period karbuvannya zmineno blizko 25 najmenuvan groshovih odinic IstoriyaDiv takozh Moneti Krimu Barikat 1265 664 rik Hidzhri rik Sriblo Diametr 22 5 mm Vaga 1 97 gr Berke 1257 1266 Blizko 2250 h rokiv do nashoyi eri praviteli Kappadokiyi vpershe pochali garantuvati yakist sribnim zlivkam yaki vikonuvali funkciyi groshej Priblizno v 1200 r do n e z yavlyayetsya kitajskij iyeroglif groshi 钱 kit yakim nazivali mushli kauri sho vikonuvali rol groshej u domonetnij period Priblizno v 1000 500 rokah do n e v Kitayi z yavilisya groshi sho nagaduvali znaryaddya praci yaki vikoristovuvali ranishe dlya tovaroobminu zlivki metalu u viglyadi motik lopat nozhiv V 640 630 r do n e v Lidiyi vpershe stali vigotovlyatisya metalevi kruzhechki z vidtiskom na nih Ce buli krugli moneti vigotovleni iz elektona prirodnij splav sribla ta zolota Piznishe v Kitayi pochali vikoristovuvati deshevshij material dlya vigotovlennya monet i vveli u vzhitok termin nominal Zi z yavoyu groshovogo ekvivalentu zrosla potreba vigotovlyati moneti v odnomu misci V Starodavnomu Rimi na Kapitolijskomu pagorbi poblizu it bulo pobudovano pershij monetnij dvir Same zvidsi z yavivsya termin moneta lat moneta I j period Ulus yurt Zolotoyi OrdiMonetnij dvir u Krimu Solhat Div takozh Moneti Nogajskogo ulusu Pid chas panuvannya na Krimu Zolotoyi Ordi u seredini XIII st bl 1255 roku v stolici ulus yurta Solhati pochav funkcionuvati monetnij dvir darabhan Na nomu vigotovlyalisya moneti riznih nominaliv protyagom vsogo isnuvannya Zolotoyi Ordi Misto bulo rozmishene na perehresti starogo torgovogo shlyahu sho prolyagav vid Volzkogo regionu do portovih mist Chornogo morya Kefi ta Soldeyi Vigidne misce roztashuvannya prirodni zapasi pitnoyi vodi ta chudovij klimat zabezpechili prioritet v rozvitku cogo mista v mongolskij period Z seredini XIII i do pochatku XV st misto stalo centrom Krimskogo ulusa Zolotoyi Ordi Z 1255 roku i do 1425 roku zolotoordinski hani karbuvali v Krimu Solhati svoyi moneti Zgidno litopisnih dzherel suchasne misto Starij Krim malo nazvi Krim Kerim Solhat Surgat Ci nazvi zustrichayutsya u yuridichnih ta torgovih dokumentah XIII XIV st a takozh tatarskih tureckih virmenskih greckih venecijskih ta genuezkih pismovih dzherelah togo chasu U tyurkskomovnih dokumentah najchastishe zgaduyetsya nazva Krim na greckih dokumentah Surgat i u genuezko venecijskih yak Solhat Na monetah Krimu mozhna zustriti nastupni poznachennya monetnogo dvoru Krim arab قريم Krim al Dzhedid Beled arab لجديدللسراىبلد قريم Krim haj zahistit Allah vid lihogo Krim al Mahrusa arab المحروسح قريم Beled Krim arab اىبلد قريم Vigotovlennya monet v comu misti mozhna rozdiliti na 3 periodi 1 Pochatok regulyarnogo vipusku vid 1255 roku i do seredini pravlinnya zolotoordinskogo Uzbek hana priblizno 1325 1330 rr 2 Nevelika seriya dribnih midnih monet anonimnogo ta anepigrafnogo karbuvannya 3 Pochatok karbuvannya za chasiv pravlinnya hana Tohtamisha z 1380 roku Zakinchuyetsya karbuvannyam sribnih dirhamiv vid imeni Devleta Berdi u 1421 roci Perelik monet monetnogo dvoru v Solhati I j period 1255 1330 II j period 1340 1360 III j period 1380 1437 Moneti Emiriv Krimu Moneti z im yam ta titulami hana Berke Moneti z im yam hana Mengu Timur Moneti anonimni za chasiv hana Mengu Timura Moneti z im yam hana Tuda Mengu Moneti anonimni za chasiv hana Tuda Mengu Moneti z im yam hana Tula Buga Moneti anonimni 1265 1286 rr Moneti z im yam hana Tokta Moneti anonimni za chasiv hana Tokta Moneti z im yam Uzbek hana Moneti anonimni za chasiv Uzbek hana Imenni ta anonimni moneti hana Dzhanibeka Moneti anonimni ta anepigrafichni Moneti z im yam hana Tohtamisha Moneti anonimni 1380 1425 rr Moneti z im yam hana Bek Pulada 1391 1392 Moneti z im yam hana Tash Timura 1393 1396 Moneti z im yam hana Timur Kutluka 1395 1399 Moneti z im yam Shadibeka 1399 1407 Moneti z im yam Dervish hana 1416 1419 Moneti z im yam hana Bek Sufi 1420 1422 Moneti z im yam Daulat Berdi 1422 1423 1426 1427 Moneti z im yam Ulug Muhammeda 1437 Moneti z im yam Kichi Muhammeda 1428 1432 1437 Moneti z im yam Murtaza hana 1485 1491 Monetnij dvir u Kefi U 1396 1397 rokah a piznishe u 1399 roci genuezka koloniya Kefa bula porujnovana mongolami pid kerivnictvom voyevodi Edigeya Oslablene misto opinilosya pid vladoyu mongolskih haniv Na pochatku chasiv pravlinnya hana Shadibeka karbuvalisya sribni dangi z poznachennyam monetnogo dvoru Kefa al dzhadid arab الجديد لفة Ostanni dangi zolotoordinskih haniv karbuvalisya v Kefi za chasiv Daulat Berdi V 1422 1423 825 r G rokah panuvannya genuezciv u Kefi vidnovilosya Monetnij dvir u Kermenchiku Dokladnishe Puli Krimskogo ulus yurta Zolotoyi Ordi Na pivdennomu shodi krimskogo pivostrova nepodalik vid Bahchisarayu roztashovane selo Visoke yake do perejmenuvannya u 1944 roci malo nazvu Kermenchik Na zhal rajon sela majzhe ne doslidzhenij arheologami hocha za dopisami doslidnika O L Bertye Delagarda vid 1898 roku v najblizhchij okruzi sela znahodilas serednovichna fortecya a za 17 km vid sela v Eski Kermeni rozmishenij vidomij pam yatnik arhitekturi Hram Troh Vershnikiv U 1365 roci 766 r G karbuvalisya midni puli z poznachennyam miscya karbuvannya Kermenchik arab خرمنجوق 1361 roku beklyaribekom Mamayem buv postavlenij emir v Aka Ordi Abdulah Za doslidzhennyami Ye Yu Goncharova same za jogo pravlinnya mogla vidbutis cya emisiya Hocha doslidnik takozh ne viklyuchaye variant sho monetnij dvir mig takozh buti roztashovanim v Eski Kermen abo navit v inshomu naselenomu punkti Monetnij dvir Azaku Dokladnishe Moneti Azaku Krimskij ulus yurt Zolotoyi Ordi Persha pismova zgadka pro zolotoordinske misto Azak arab ازق vidnositsya do 1269 roku U cej chas provoditsya socialno ekonomichna politika hanom Zolotoyi Ordi Mengu Timurom pov yazana z nezalezhnistyu vid Karakoruma i osvoyennyam novih mist takih yak Azak ta inshi Misto Azov tat Azak ukr Girlo bulo zasnovane mongolami v nizhnij techiyi richki Donu na misci davnogreckogo mista Tana 1313 roku u prileglij do Donu chastini Azaka Veneciya zasnuvala svoyu koloniyu ale nezabarom ta chastina mista perejshla do Genuyi V comu misti zakinchuvavsya karavannij shlyah yakim z Kitayu privozili shovkovi tkanini yaki perevantazhuvali na galeri i vezli do Italiyi zvidki vzhe potim rozvozili po vsij Yevropi Azak buv velikim torgovim i remisnichim centrom Dlya obslugovuvannya torgivli naprikinci 90 h rokiv XIII st v Azaci zapracyuvav svij monetnij dvir Z 1290 roku sribni dirhami pochav karbuvati han Tokta V period 1302 1316 moneti v Azaku ne karbuvalisya 1317 roku pochatok vigotovlennyu monet poklav han Uzbek Takozh za chasi jogo pravlinnya u 1332 roci na monetnomu dvori Azaku pochali karbuvatisya midni rozminni moneti puli Blizko 10 h rokiv XV st monetne karbuvannya v Azaci pripinilosya Monetnij dvir Dzhadid Tochne misce znahodzhennya monetnogo dvoru Dzhadid ukr Novij arab جديد nevidome ale chislenni znahidki takih monet u skarbah Chornomorskogo regionu svidchat pro misceve karbuvannya 1362 roku v rezultati zakolotu Mamaya Zolota Orda rozkololasya na 2 voroguyuchi chastini teritoriyi pomizh Volgoyu Donom i Dniprom ta Pivnichnim Kavkazom i Krimom perebuvali pid vladoyu Mamaya ta jogo vijska Livoberezhzhya Volgi zi stoliceyu ordi Saraj al Dzhedidom i prileglimi do mista teritoriyami nalezhali voroguyuchij storoni Na Volzi pomizh storonami buv rozmichenij kordon yakij isnuvav do 1380 roku Midni puli z poznachennyam monetnogo dvoru Dzhadid pochali karbuvatisya za chasiv nastavnika Mamaya Abdulah hana u 1364 roci Ostanni puli karbuvalisya v period pravlinnya hana Tohtamisha Sribnih monet za cej period ne karbuvalosya Monetnij dvir u Dzhidibik Bazari U 1419 roci pislya zagibeli Chebber Berdi jogo sin Daulat Berdi rozpochav borotbu za hanskij tron prote peretnuvsya iz pretendentom na tron Ulug Muhammedom 1421 roku Davlet zmushenij buv vidstupiti do Krimskogo ulusu rozdilivshi vladu z hanom Bek Sufi Z 1422 vin staye povnocinnim hanom ulusu i karbuye moneti vid svogo imeni v kochovih stavkah Urdu Bazar ta Dzhidibik Bazar arab جيدىبيك بازار 1423 roku pislya porazki u sutichci z Barak hanom Daulat Berdi vtrachaye Krim Za chasiv Barak hana karbuvalisya dangi u Dzhidibik Bazari ta na monetnih dvorah Hadzhi Tarhanu ta Sarayi 1426 roku skoristavshis nastupom na volodinnya Baraka tyumenskogo hana Dzhumaduha Daulat znovu zajmaye prestol Krimskogo ulus yurtu 1427 roku za pidtrimki litovskogo knyazya Vitovta Krim zahoplyuye Ulu Muhammed Moneti z jogo imenem karbuyutsya v Urdu Bazari ta Dzhidibik bazari Monetnij dvir u Urda Bazari Dokladnishe Moneti Nizhnoyi Naddnipryanshini ta Podinciv ya Div takozh Moneti Krimu Naprikinci 1990 h na pochatku 2000 h rr v nizovinah Dnipra Buzkij liman Hersonska ta Mikolayivska oblasti Ukrayina na gorodishi Balikleya selo Varyushine Veselinivskij rajon bulo znajdeno najbilshij skarb iz 245 monet z poznachennyam miscya karbuvannya Urda Bazar arab اوردو بازار V 20 h rokah XV st pislya smerti Edigeya ta pid chas zanepadu Zolotoyi Ordi na Krimskih ta Naddniprovskih zemlyah pravili hani Bek Sufi 1420 1422 Daulat Berdi 1422 1423 1426 1427 Ulug Muhammed 1437 II j period Krimske hanstvoMonetni dvori u Kirk Ori ta Kefi Pecheri v Chufut Kale Kirk Or V Kirk Ori monetnij dvir ne zberigsya Za perekazami vin znahodivsya poblizu Serednih vorit forteci Orta Kapu Pershij krimskij han Hadzhi I Geraj perenis svoyu stolicyu zi Solhata v misto Kirk Or Razom z pereyizdom hanskogo dvoru v novu rezidenciyu stav funkcionuvati i novij monetnij dvir Vidtodi moneti z im yam Hadzhi Geraya pochali karbuvati v misti Kirk Ori Karbuvannya vid imeni hana pochalosya u 1442 845 rik Gidzhri ta u 1464 rokah spochatku v Solhati u 1455 ta u 1466 rokah v Kirk Ori Vidpovidno monetnij dvir v Solhati ne perestavav funkcionuvati i v chasi samostijnogo knyazivstva Pislya smerti zasnovnika Krimskogo hanstva nastupne karbuvannya pochalosya pri jogo starshomu sini Nur Devleti na monetnomu dvori u Solhati Pislya zatverdzhennya na krimskij prestol hana Megli aktivno pochinaye funkcionuvati monetnij dvir v Kirk Ori i lishe za nevelikim vinyatkom v period pravlinnya hana moneti karbuyutsya v Solhati ta Kefi V period z 1477 1487 880 890 rr G rokah moneti shorichno vigotovlyayutsya v Kirk Ori Ne sistematichno moneti karbuyutsya v Kirk Ori v 892 894 895 896 897 898 909 ta 911 913 rokah Gidzhri Takozh vidomi sribni akche chasiv pravlinnya hana Velikoyi Ordi Murtaza hana 1485 1491 z poznachennyam miscya karbuvannya Kirk Er Takozh v period perebuvannya v poloni velikoordinskogo hana Mahmuda karbuvalisya akche z jogo im yam V period pravlinnya hana Mehmeda moneti karbuvalisya na darahani Solhati a v chasi hanstva Saadeta v Kefi Za chasi pravlinnya haniv Sahiba Devleta Mehmeda II ta Islyama II golovnim miscem vigotovlennya monet buv Kirk Or Pochinayuchi vid hanstva Inayeta i do ostannogo krimskogo hana Shagina moneti karbuvalisya v Kirk Ori Vinyatkom ye odna moneta han Shahina vikarbuvana v rik pochatku jogo pravlinnya 1777 rik Vsi moneti za chasiv jogo pravlinnya karbuvalisya z ciyeyu datoyu Pravo na upravlinnya v darabhani ta karbuvannya monet nadavalosya viklyuchno krimskim karayimam Karayimi keruvali na monetnih dvorah u Solhati Kirk Ori Kefi ta Kezlevi Monetnij dvir u Kezlevi Derev yanij rinok u Yevpatoriyi Kezlev Do kincya XVI st portove misto Kezlev stalo odnim z najbagatshih mist Krimskogo hanstva V pershi roki svogo pravlinnya han Gazi II Geraj vidkriv novij darahan u misti Pislya smerti Gazi II bl 50 rokiv misto bulo rezidenciyeyu haniv a takozh centrom karbuvannya sribnoyi moneti 1644 roku hanom Mehmedom IV bulo povernuto karbuvannya monet do Kirk oru Monetnij dvir u Hadzhi bek Bazari Hadzhi Bazar akche Murtaza U 1481 roci pislya vbivstva pid Azakom sibirskim hanom Ahmat hana borotbu za prestol Velikoyi Ordi pochali sini Ahmata Murtaza Sayid Ahmad II ta Shejh Ahmad ale ne mayuchi silnoyi pidtrimki zmusheni buli prositi pritulku v krimskogo hana Mengli I Han prijnyav yih ale yak pochesnih polonenih Nevdovzi Sayid Ahmad povernuvsya do svoyih volodin 1485 roku diznavshis sho Megli Geraj rozpustiv svoyi osnovni vijska Sayid Ahmad rushiv na hana z namirom rozshiriti kordoni Ordi Zvilnivshi Murtazu i zahopivshi Kirk Er a zgodom Solhat brati virishili povnistyu zahopiti Krim ta chastinu Osmanskih volodin Turki Kefi hitristyu zmogli uniknuti sutichki zadiyavshi flot vijska velikoordinskih haniv zmusheni buli vidstupiti de yih rozbili vijska Megli Zalishki vijsk razom z hanami zmusheni buli vidstupati do svoyih volodin V period perebuvannya Murtazi v Krimu karbuvalisya sribni akche z imenem hana ta z poznachennyam monetnogo dvoru Hadzhi Bazar arab حاج بازاري na reversi yakih zobrazhuvalasya tamga Gerayiv Monetnij dvir u Urda Bazari Nezadovgo do svoyeyi smerti u 1465 roci krimskij han Hadzhi I Geraj zavdav porazki hanu Velikoyi Ordi Mahmudu sho jshov pohodom na Litovske knyazivstvo ta na Moskvu Pislya porazki Mahmud zmushenij buv postupitisya Desht i Kipchakom svoyemu bratovi Ahmatu a sam vtik do Hadzhi Tarhanu de i zasnuvav Astrahanske hanstvo V comu zh roci Hadzhi karbuvav sribnij akche v Urda Bazari zi svoyim imenem 2008 roku na teritoriyi Cherkaskoyi oblasti bulo znajdeno skarb kilkistyu bl 600 monet 248 monet zi skarbu vdalosya rozpiznati Roki karbuvannya 1454 1487 rr perevazhna kilkist yakih karbuvalasya v Kirk Eri 2 moneti zi skarbu karbuvalisya v Urdu Bazari Takozh poodinoki moneti Urdu Bazaru chasiv karbuvannya Murtazi znahodili za 20 km vid Simferopolya poselennya Dzhanataj ta u Kam yanec Podilskomu Hmelnicka oblast z monetami karbovanih v Kirk Eri hanami Murtazoyu ta Megli Gerayem III j period Tavrijska guberniyaTavrijskij monetnij dvir Dokladnishe Tavrijskij monetnij dvir Sribna denga Shahin Geraya 1191 rik Hidzhri Sribni 20 kopijok 1787 roku U 1771 roci pislya rosijskoyi okupaciyi pivostrova Krimske hanstvo bulo pozbavlene pidrimki vid Osmanskoyi imperiyi Hanske misce zajnyav prorosijskij posadovec Shahin Geraj Rozmistivshi svoyu rezidenciyu v misti Kefi Shahin pobuduvav na urochishi Tashlik krim Tasli Qipcaq nepodalik vid mista monetnij dvir Ostannij volodar Krimskogo hanstva zasnuvav Tavrijskij monetnij dvir za yevropejskim standartom Za 1778 rik zberigsya yarlik Shahina pro priznachennya kerivnikom monetnogo dvoru Yusufa Ag ya 1779 roku Shahin uklav ugodu z polskim radnikom Deringom pro postachannya obladnannya U 1786 roci Kefu vidvidav francuzkij vchenij Zhilber Romm U svoyih zapisah vin zaznachiv sho mid dlya monetnogo dvoru obminyuvali u osmaniv za sil iz kefenskih ozer Ostannim eminom ta kerivnikom darabhanu Krimskogo hanstva buv Ben yamin Ag ya Na kladovishi Balta Tijmez zbereglasya nadgrobna plita na yakij vibita epitafiya na smert emina a takozh nadpis na marmurovij doshci u dvori kenasi v Yevpatoriyi Funkcionuvati monetnij dvir pochav u 1780 roci pid keruvannyam karayima Abdul ul Hamid Agi Z 1780 i do okupaciyi Krimu u 1783 roci na monetnu spravu bulo vidileno 92 113 rubliv a vves dohid mav skladati 17 737 rubliv tobto majzhe 5 912 rubliv na rik 1783 roku rosijskij uryad zmusiv hana zrektisya vladi i priyednav teritoriyu Krimskogo hanstva do Rosijskoyi imperiyi 1783 roku pislya povnogo priyednannya Krimskogo hanstva do skladu Rosijskoyi imperiyi dinastiya krimskih haniv pripinilasya V novoutvorenij Tavrijskij oblasti Katerina II postavila gubernatorom rosijskogo knyazya Grigoriya Potomkina Z 1784 roku pochali vigotovlyati midni ta dribni sribni moneti Rosijskoyi imperiyi zi znakom monetnogo dvoru TM 1787 roku karbuvalisya moneti dlya Tavriyi nominalami 2 5 10 ta 20 kopijok zi sribla V kvitni 1788 roku karbuvannya monet povnistyu zupinilosya PrimitkiG Abdulaeva Istoriya Monetnogo dvora v Krymskom Hanstve 2008 ros E Yu Goncharov Novye tipy pulov 760 h g h Syrdarya i Krym Moskva RIA Vneshtorgizdat 2016 ros K Hromov Monety Solhata Numizmatika i Epigrafika 1999 g 4 S 31 32 Lebedev V P Katalog monet Kryma v sostave Zolotoj Ordy ser XIII XV vv Odessa AIZT Polis 1999 48 s Lebedev V P Rossiya Dzerzhinsk Nizhegorodskoj obl Sudba ordynskih poselenij Volgo Surskogo mezhdurechya v XIV veke po numizmaticheskim dannym Stepi Yevropi v epohu serednovichchya Zbirnik naukovih prac 2008 Tom 6 ros Fomichyov N M 2006 I Klady mednyh dzhuchidskih monet XIV v iz Azova i ego okrugi Istoriko arheologicheskie issledovaniya v Azove na Nizhnem Donu Vyp 21 Azov ros Fomichyov N M 2008 Dva klada monet XIV v iz Azova Istoriko arheologicheskie issledovaniya v Azove i na Nizhnem Donu v 2006 g Vypusk 23 ros Lunin B V Ocherki istorii Podonya Priazovya Ot drevnejshih vremen do XVII stoletiya Kn 1 B V Lunin R na D 1949 184 s ros Arhiv originalu za 15 veresnya 2017 Procitovano 30 sichnya 2018 Fomichev N M 1981 Dzhuchidskie monety iz Azova St 127 151 ros Bosworth Clifford Edmund The New Islamic Dynasties A Chronological and Genealogical Manual p 253 Edinburgh University Press 2004 angl Muhamadiev A G Dva klada tatarskih monet XV veka Sovetskaya arheologiya 1966 Vyp 2 S 259 273 st 265 R Yu Reva Muhammad Barak i ego vremya Obzor numizmaticheskih i pismennyh istochnikov Numizmatika Zolotoj Ordy 5 Kazan 2015 s 83 85 ros Pochekaev R Yu Cari ordynskie Biografii hanov i pravitelej Zolotoj Ordy Izd 2 e ispr i dop SPb EVRAZIYa 2012 ros I Hromova Monetna sprava na teritoriyi Nizhnogo Podniprov ya u XV st Specialni istorichni disciplini Chislo 19 2016 Licari Dikogo Polya Plugom i mushketom Ukrayinskij shlyah do Chornogo morya Avt kol O Bachinska T Vinckovskij V Gribovskij N Dianova A Domanovskij M Majorov V Maslijchuk B Cherkas O Shishko Uporyad K Galushko Harkiv KSD 2016 352 s ISBN 978 617 12 0461 4 Pochekaev R Yu Cari ordynskie Biografii hanov i pravitelej Zolotoj Ordy Izd 2 e ispr i dop SPb EVRAZIYa 2012 ros Kazarov A A Studickij Ya V Reva R Yu Monety hana Murtazy syna Ahmada 80 90 e gody XV v St 340 277 Ot Onona k Temze Chingisidy i ih zapadnye sosedi K 70 letiyu Marka Grigorevicha Kramarovskogo M Izd dom Mardzhani 2013 568 s ISBN 978 5 903715 78 7 ros Arhiv originalu za 15 listopada 2017 Procitovano 6 veresnya 2017 IZ ISTORII FEODOSIJSKOGO MONETNOGO DVORA ros DzherelaKrymologiya Monetnyj dvor Staryj Krym ros 13 chervnya 2020 u Wayback Machine http medeniye org node 274 5 veresnya 2017 u Wayback Machine ZOLOTAYa EPOHA KRYMSKOGO HANSTVA ros nedostupne posilannya z listopadaa 2019 Tavricheskij monetnyj dvor ros 13 chervnya 2020 u Wayback Machine