Ме́льниця-Поді́льська (До 1940 — Мельниця-над-Дністром, серед місцевих мешканців ширше вживається скорочена назва Мельниця) — село в Чортківському районі Тернопільської області.
село Мельниця-Подільська | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Тернопільська область | ||||
Район | Чортківський район | ||||
Рада | Мельнице-Подільська селищна рада | ||||
Код КАТОТТГ | UA61060290000038953 | ||||
Основні дані | |||||
Населення | ▲ 3720 (01.01.2017) | ||||
Площа | 10 км² | ||||
Густота населення | 372 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 48751 | ||||
Телефонний код | +380 3541 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°36′22″ пн. ш. 26°10′55″ сх. д. / 48.60611° пн. ш. 26.18194° сх. д.Координати: 48°36′22″ пн. ш. 26°10′55″ сх. д. / 48.60611° пн. ш. 26.18194° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 310 м | ||||
Водойми | р. Дністер | ||||
Найближча залізнична станція | Іване-Пусте | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 48751, Тернопільська обл, Чортківський р-н, смт Мельниця-Подільська, вул Кудринецька, буд 1 | ||||
Сільський голова | Боднарчук Володимир Васильович | ||||
Карта | |||||
![]() Мельниця-Подільська | |||||
![]() Мельниця-Подільська | |||||
Мапа | |||||
|
Було центром селищної ради, якій підпорядковувалося село Зелена. До Мельниці-Подільської приєднано хутори Борисівка, Гай, Левада, Оленівка. Від вересня 2015 року — центр Мельнице-Подільської селищної громади.
Розташоване на лівому березі річки Дністер.
Населення — 3720 осіб (2017). Відстань до Тернополя — 131 км.
Назва
Під назвою Ме́льниця-над-Дністро́м відома з XVII століття як володіння магнатів Лянцкоронських. Тут на схилах, неподалік від Дністра, ще в давні часи були вітряні млини́ (мельниці). Ще й нині місце, де вони стояли, називають Млинівкою. Звідси іменна частина складного топоніма (перенесення номенклатурного терміна Поді́льська на поселення — на відрізнення від інших Мельниць.
Географія
Селище розташоване на відстані 374 км від Києва, 113 км — від обласного центру міста Тернополя та 24 км від міста Борщів.
Сусідні населені пункти:
Селище складається з таких історичних частин, кутків та хуторів:
- Селисько
- Цапівка
- Бросівка ()
- Мазурівка
- Замчище
- Діброва
Історія
Археологічні знахідки
Поблизу Мельниці-Подільської виявлено археологічні пам'ятки пізнього палеоліту, трипільської, голіградської, черняхівської і празької культур.
Пізньопалеолітична пам'ятка — археологічний пункт Мельниця-Подільська-І — розташована за 500 м на південь від селища, на високому лівому березі Дністра, на городах біля лісопосадки і шосейної дороги. Знайдено нуклеуси і сколи із незначною патиною. Попередньо віднесено до періоду пізнього палеоліту.
1878 — пастушки в околицях Мельниці знайшли золотий скарб, який складався з кутих із золота корони та брошок. На думку тогочасних вчених, корона могла належати перському царю Киру Великому (530 до н. е.). Скарб придбав граф Володимир Дідушицький.
Археологічні розкопки свідчать, що територію сучасної Мельниці та її околиць люди почали заселяти з урочища Гончарівка (Левада), де виявлено поселення трипільської культури. Розкопано залишки наземних жител, а в урочищі Нове Поле — залишки слов'янського поселення 6–7 століть.
Давні часи
Перша писемна згадка під назвою Ме́льниця на поч.— початок 12 ст., у зв'язку з будівництвом замку. Фортецю спорудили на горбі, важкодоступному із півдня, заходу та півночі. Вище від укріплення стояла дерев'яна церква, біля неї був цвинтар, який частково зберігся донині. Замок і храм татари неодноразово руйнували, але їх відбудовували місцеві жителі. Цю територію донині називають «На замчищі». Високий берег Дністра під охороною замку був зручним місцем для будівництва вітрових млинів і заселення цієї території.
Від 1362 — власність литовських князів Корятовичів, від кінця 16 ст. — Лянцкоронських, від 18 ст. — Дунін-Борковських.
1615, 1672 — селище зазнало руйнівних нападів татар.
1648 — замок у Мельниці взяли козаки під проводом Максима Кривоноса.
1744 — загін опришків Олекси Довбуша розгромив у Мельниці-Подільській маєток Лянцкоронського.
11 січня 1767 — на прохання тогочасного власника Францішка Лянцкоронського король Станіслав Август своїм привілеєм надав Мельниці статус містечка і Магдебурзьке право з правом проведення 24 ярмарків на рік.
Наприкінці 18 ст. Барбара Лянцкоронська внесла Мельницю як посаг Юрію Дунін-Борковському (гербу «Лебідь»).
У 2-й половині 19 ст. граф Мечислав Дунін-Борковський побудував в Мельниці великий палац, який існував до 1939. Також із кінця 18 ст. тут був класичний двір Дунін-Борковських.
У володінні Дунін-Борковських Мельниця була до 1939. Останнім власником був граф Генрик Дунін-Борковський (1942 його заарештувало гестапо).
Австрійський період
Від 1772 — повітове місто Заліщицького округу, від 1867 — містечко Борщівського повіту.
У 1860-х рр. містечко мало власну печатку з гербом: хлібний сніп, у який устромлені навхрест вила, коса, ціп та граблі, а вгорі — серп.
Перша світова війна і Українська революція
Під час Першої світової війни біля Мельниці пролягала від Дністра до Збруча військова фронтова лінія. Тоді ж унаслідок воєнних дій знищено парк і палац ґрафа Борковського, інші будівлі.
У червні 1916 на околиці Мельниці-Подільської відбувся бій між російськими й австрійськими військами. Загинули близько 20 тис. осіб.
У Леґіоні УСС воювали мельничани Юрко Касінчук і Микола Ковальчук.
Коли створили УГА, у містечку в цю армію записували унтер Микола Гарбулінський, Іван і Гнат Николюки та Федір Тимочковий. Серед тих, хто пішов захищати ЗУНР, були жителі Мельниці — Петро Блищук, Михайло Гаврилюк, Павло Гарбелінський, Василь Грабець, Никифор Подольчук, Іван Шевчук та Петро Якубовський.
Міжвоєнний період
Від липня 1920 — під владою Польщі. За тодішнім адміністративний поділом було центром ґміни Борщівського повіту Тернопільського воєводства.
1 квітня 1934 — Мельниця отримала статус міста.
1935 — внаслідок пожежі згоріли десятки будинків.
Згідно зі шематизмом Станиславівської єпархії 1938 року, у Мельниці-Подільській було 2200 греко-католиків, 1200 римо-католиків (з колонією), 1800 євреїв. Діяла 7-класова мішана школа, з польською мовою викладання. При церкві діяли «Брацтво церковне звичайне» і «Брацтво Апостольства Молитви» (разом 160 членів).
Діяли товариства «Просвіта», «Луг», «Сільський господар», «Рідна школа» тощо, кооперативи.
У містечку була велика єврейська громада.
Друга світова війна
17 вересня 1939 у Мельницю-Подільську вступила Червона армія.
В січні 1940 створено (існував до 1962, коли містечко перейшло у підпорядкування Борщівського району).
Від 8 липня 1941 до 6 квітня 1944 — під німецько-нацистською окупацією.
У вересні 1942 гітлерівці провели акцію ліквідації євреїв.
Повоєнний період
1960 — Мельниці-Подільській надано статус селища міського типу.
З 24 серпня 1991 року село входить до складу незалежної України.
До 2015 року було адміністративним центром Мельнице-Подільської селищної ради.
Населення
Зміни населення | ||
---|---|---|
Рік | Населення | Зміна |
1900 | 3921 | — |
1910 | 4162 | +6.1% |
1921 | 3739 | −10.2% |
1931 | 4611 | +23.3% |
2014 | 3722 | −19.3% |
2017 | 3720 | −0.1% |
Згідно з переписом населення 2001 року рідною мовою назвали:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,04 % |
російська | 0,83 % |
вірменська | 0,05 % |
угорська | 0,03 % |
молдовська | 0,03 % |
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4Mk9TOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVUV5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVReEpUazJYeVZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TTE4bE1qZ2xSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPRVl0SlVRd0pUbEdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVEk1WHkxZk9USTNOQzVxY0djdk16QXdjSGd0SlVRd0pUbEdKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlRJM0pVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJYeVZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxRVGdsUkRBbFFqVWxSREFsUWpJbFJERWxPRGNsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETmZKVEk0SlVRd0pUbERKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRoR0xTVkVNQ1U1UmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNVeU9WOHRYemt5TnpRdWFuQm4uanBn.jpg)
Є церква святого архістратига Михаїла (1722, мурована, реставрована 1989); каплиця; капличка (1994).
У сквері в центрі селища — братська могила 290 радянських вояків, які загинули 1944, з пам'ятником (скульптура солдата на прямокутному постаменті, 1953). На могилі — три плити з чорного мармуру з написом на центральній:
На лівій плиті — 76 прізвищ, на правій — 39. Є напис:«Здесь похоронен Герой Советского Союза рядовой Митяшкин Аким Гаврилович и офицеры» .
«Кроме этого, в этой могиле похоронено 97 воинов, чьи фамилии не установлены...»
У центрі містечка також встановлено хреста з написом:
.«На цьому місці 10.02.1946 р. НКВС через повішання стратили члена ОУН, районного провідника УПА із с. Трубчин Качнівського Антона. Вічна йому пам'ять. Слава Україні! Героям слава!»
Пам'ятники односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1957), Тарасу Шевченку (1995), пам'ятні хрести на честь скасування панщини (1990) і жертв сталінських репресій (1991), символічна могила УСС, пам'ятні хрести козацьких часів.
Пам'ятка природи — залишки старого парку («Ясен Генріха Борковського» — близько 300 років, біла тополя — 200 років, береза — понад 100 років. Поблизу селища — пам'ятка природи «Дуби-брати тристовбурні».
- Пам'ятник Т. Шевченку
Щойновиявлена пам'ятка монументального мистецтва.
Встановлений 1995 року. Архітектор — В. Бабій.
Скульптура — бронза, постамент — камінь, цегла. Скульптура — 3,4 м, постамент — 1,3 м.
Некрополі
У Мельниці-Подільській збереглися цвинтарі:
- два єврейських кладовища (Мазурівка)
- римо-католицький цвинтар з гробницею Дунін-Борковських.
- козацькі поховання (Замчище)
- греко-католицький цвинтар (Цапівка)
- новий цвинтар.
На новому цвинтарі похований письменник і педагог Іван Гермаківський.
Соціально-виробнича сфера
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk0THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNFJpMGxSREFsT1VZbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxCSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0xtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPRVl0SlVRd0pUbEdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNVFTVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Діють загальноосвітня школа І-ІІІ ступеня, Будинок культури, Будинок дитячої творчості, дві бібліотеки, дошкільний заклад, музична школа, дільнична лікарня, поліклініка, аптека, самодіяльний оркестр старовинних народних інструментів, н.-д. станція ВО «Тютюн», фабрика «Світанок», фермерське господарство.
Мельнице-Подільська бібліотека-філія
У селищі діє Мельнице-Подільська бібліотека. Фундамент її створення було засновано у 1892 році, коли була створена читальня «Просвіта». В 1908 році нараховувалось 120 членів читальні, а книг було лише 60. Головою «Просвіти» був отець Капустинський. При читальні діяли хоровий і драматичний гуртки. Театральним гуртком керували Іван Левадний та Василь Болехівський, хором — церковний дяк.
Першим бібліотекарем при «Просвіті» в 1938 році був Петро Вонсул, касиром — Микола Тучак, господарем — Гнат Гарболінський. В роки І Світової війни читальня не працювала, а відновила роботу в 1921 році. З 1944 році у селищі Мельниця-Подільська працює бібліотека для дорослих. Найдовше її очолювала Марія Павлівна Довганик. Ветеранами бібліотечної справи є: Рудковська М.М, Сухецька-Крива М. Т., Сухецька Н., Василюк Г.
З 1990 року Мельнице-Подільською бібліотекою-філією завідує Ларіоник Н. П. Бібліотекарями дорослої бібліотеки працюють Цибульська О. М., Панчук М. В. Книжковий фонд бібліотеки для дорослих становить 24 тисячі примірників.
У цьому ж приміщенні функціонує і бібліотека для дітей яка бере свій початок з 1949 року, найдовше її очолювала Багацька Л. В. На сьогоднішній день тут працюють Костюк І. І. та Дуткевич О. Б. Книжковий фонд становить 12 тисяч примірників.
Загальна площа приміщення обох бібліотек становить 506 метрів квадратних. Усі працівники бібліотеки беруть активну участь в організації культурно-масових заходів, що проводяться в селищі Мельниця-Подільська.
Також з 2011 року у бібліотеці для дорослих відкрито інтернет-центр «Бібліоміст» засновниками якого є Білл та Мелінда Ґейтс, це нововведення суттєво пожвавило роботу Мельнице-Подільської бібліотеки-філії, дало їй ширший спектр послуг та підняло бібліотеку на новий рівень інформаційних технологій.
Відомі люди
Народилися
- вчений-механік Олександр Андрейків,
- Андруник Петро Петрович (1982—2014) — герой АТО
- Валер Бондар — український художник і графік
- Касінчук Петро - український громадсько-політичний діяч
- політик Владислав Каськів
- Кривецький Антін — український актор і режисер
- архітектор Мар'ян Нікодемович,
- історик літератури М. Пішковський
- Тимочків Павло Михайлович (* 1938) — лікар, кандидат медичних наук, заслужений лікар Української РСР.
- Тріпник Михайло Павлович — український військовик, учасник російсько-української війни.
Навчалися
- у 1969—1971 — , український науковець у галузі судової медицини, криміналіст.
- доктори наук Л. Балан, В. Біляєв
- вчений-філософ С. Вовк
Працювали
- письменник, журналіст, Іван Гермаківський,
- музичний діяч Василь Зуляк,
- письменник, журналіст Петро Ковальчук
Душпастирював церковно-громадський діяч отець Олександр Капустинський.
Поховані:
- Гермаківський Іван Михайлович — український журналіст, письменник, фольклорист.
Див. також
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року (PDF(zip))
- Янко М. П. Топонімічний словник України: Словник-довідник. — К.: Знання, 1998. — С. 226
- . Архів оригіналу за 29 серпня 2015. Процитовано 12 квітня 2010.
- . Архів оригіналу за 27 грудня 2016. Процитовано 13 листопада 2009.
- Шематизм всего клира греко-католицької епархії Станиславівської на рік Божий 1938
- Викарбувано 7 прізвищ
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 12 жовтня 2012.
- У камені, бронзі, граніті (ілюстрований альманах). — Тернопіль: ТзОВ «Терно-граф», 2014. — С. 33. : іл. —
- Наказ управління культури Тернопільської ОДА від 18 жовтня 2005 р. № 112.
- Тернопільщина втратила захисників Ярослава Пелехатого, Олега Мручка, Михайла Тріпника - 20 хвилин. te.20minut.ua (укр.). Процитовано 14 квітня 2024.
Джерела
- Головко В. В. Мельниця-Подільська [ 15 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 600. — .
- Mielnica // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1885. — Т. VI. — S. 344. (пол.)
- Клименко О., Мельничук Б., Уніят В. Мельниця-Подільська // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 496—497. — .
- Андрушків Б. Некрополі Тернопільщини, або Про що розповідають мовчазні могили // Тернопіль: Підручники і посібники, 1998.
Посилання
У Вікіджерелах є Шематизм всего клира греко-католицької епархії Станиславівської на рік Божий 1938/Мельниця Подільська |
- Облікова картка на порталі ВРУ[недоступне посилання з квітня 2019]
- Замки та храми України [ 29 серпня 2015 у Wayback Machine.]
- Андрій Квятковський. Хорунжий Корбецький, або «Масонська печера» на Поділлі // Дністровські ремінісценції [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Me lnicya Podi lska Do 1940 Melnicya nad Dnistrom sered miscevih meshkanciv shirshe vzhivayetsya skorochena nazva Melnicya selo v Chortkivskomu rajoni Ternopilskoyi oblasti selo Melnicya PodilskaGerb Melnici Podilskoyi Prapor Melnici PodilskoyiFontan ta pam yatnik Shevchenku Tarasu GrigorovichuFontan ta pam yatnik Shevchenku Tarasu GrigorovichuKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon Chortkivskij rajonRada Melnice Podilska selishna radaKod KATOTTG UA61060290000038953Osnovni daniNaselennya 3720 01 01 2017 Plosha 10 km Gustota naselennya 372 osib km Poshtovij indeks 48751Telefonnij kod 380 3541Geografichni daniGeografichni koordinati 48 36 22 pn sh 26 10 55 sh d 48 60611 pn sh 26 18194 sh d 48 60611 26 18194 Koordinati 48 36 22 pn sh 26 10 55 sh d 48 60611 pn sh 26 18194 sh d 48 60611 26 18194Serednya visota nad rivnem morya 310 mVodojmi r DnisterNajblizhcha zaliznichna stanciya Ivane PusteMisceva vladaAdresa radi 48751 Ternopilska obl Chortkivskij r n smt Melnicya Podilska vul Kudrinecka bud 1Silskij golova Bodnarchuk Volodimir VasilovichKartaMelnicya PodilskaMelnicya PodilskaMapa Melnicya Podilska u Vikishovishi Bulo centrom selishnoyi radi yakij pidporyadkovuvalosya selo Zelena Do Melnici Podilskoyi priyednano hutori Borisivka Gaj Levada Olenivka Vid veresnya 2015 roku centr Melnice Podilskoyi selishnoyi gromadi Roztashovane na livomu berezi richki Dnister Naselennya 3720 osib 2017 Vidstan do Ternopolya 131 km NazvaPid nazvoyu Me lnicya nad Dnistro m vidoma z XVII stolittya yak volodinnya magnativ Lyanckoronskih Tut na shilah nepodalik vid Dnistra she v davni chasi buli vitryani mlini melnici She j nini misce de voni stoyali nazivayut Mlinivkoyu Zvidsi imenna chastina skladnogo toponima perenesennya nomenklaturnogo termina Podi lska na poselennya na vidriznennya vid inshih Melnic GeografiyaSelishe roztashovane na vidstani 374 km vid Kiyeva 113 km vid oblasnogo centru mista Ternopolya ta 24 km vid mista Borshiv Susidni naseleni punkti Mihalkiv Ustya Ivane PusteHudikivci Perebikivci Pn Mihajlivka KudrinciZh Melnicya Podilska ShPdVilhovec Selishe skladayetsya z takih istorichnih chastin kutkiv ta hutoriv Selisko Capivka Brosivka Mazurivka Zamchishe DibrovaIstoriyaArheologichni znahidki Poblizu Melnici Podilskoyi viyavleno arheologichni pam yatki piznogo paleolitu tripilskoyi goligradskoyi chernyahivskoyi i prazkoyi kultur Piznopaleolitichna pam yatka arheologichnij punkt Melnicya Podilska I roztashovana za 500 m na pivden vid selisha na visokomu livomu berezi Dnistra na gorodah bilya lisoposadki i shosejnoyi dorogi Znajdeno nukleusi i skoli iz neznachnoyu patinoyu Poperedno vidneseno do periodu piznogo paleolitu 1878 pastushki v okolicyah Melnici znajshli zolotij skarb yakij skladavsya z kutih iz zolota koroni ta broshok Na dumku togochasnih vchenih korona mogla nalezhati perskomu caryu Kiru Velikomu 530 do n e Skarb pridbav graf Volodimir Didushickij Arheologichni rozkopki svidchat sho teritoriyu suchasnoyi Melnici ta yiyi okolic lyudi pochali zaselyati z urochisha Goncharivka Levada de viyavleno poselennya tripilskoyi kulturi Rozkopano zalishki nazemnih zhitel a v urochishi Nove Pole zalishki slov yanskogo poselennya 6 7 stolit Davni chasi Persha pisemna zgadka pid nazvoyu Me lnicya na poch pochatok 12 st u zv yazku z budivnictvom zamku Fortecyu sporudili na gorbi vazhkodostupnomu iz pivdnya zahodu ta pivnochi Vishe vid ukriplennya stoyala derev yana cerkva bilya neyi buv cvintar yakij chastkovo zberigsya donini Zamok i hram tatari neodnorazovo rujnuvali ale yih vidbudovuvali miscevi zhiteli Cyu teritoriyu donini nazivayut Na zamchishi Visokij bereg Dnistra pid ohoronoyu zamku buv zruchnim miscem dlya budivnictva vitrovih mliniv i zaselennya ciyeyi teritoriyi Vid 1362 vlasnist litovskih knyaziv Koryatovichiv vid kincya 16 st Lyanckoronskih vid 18 st Dunin Borkovskih 1615 1672 selishe zaznalo rujnivnih napadiv tatar 1648 zamok u Melnici vzyali kozaki pid provodom Maksima Krivonosa 1744 zagin oprishkiv Oleksi Dovbusha rozgromiv u Melnici Podilskij mayetok Lyanckoronskogo 11 sichnya 1767 na prohannya togochasnogo vlasnika Francishka Lyanckoronskogo korol Stanislav Avgust svoyim privileyem nadav Melnici status mistechka i Magdeburzke pravo z pravom provedennya 24 yarmarkiv na rik Naprikinci 18 st Barbara Lyanckoronska vnesla Melnicyu yak posag Yuriyu Dunin Borkovskomu gerbu Lebid U 2 j polovini 19 st graf Mechislav Dunin Borkovskij pobuduvav v Melnici velikij palac yakij isnuvav do 1939 Takozh iz kincya 18 st tut buv klasichnij dvir Dunin Borkovskih U volodinni Dunin Borkovskih Melnicya bula do 1939 Ostannim vlasnikom buv graf Genrik Dunin Borkovskij 1942 jogo zaareshtuvalo gestapo Avstrijskij period Vid 1772 povitove misto Zalishickogo okrugu vid 1867 mistechko Borshivskogo povitu U 1860 h rr mistechko malo vlasnu pechatku z gerbom hlibnij snip u yakij ustromleni navhrest vila kosa cip ta grabli a vgori serp Persha svitova vijna i Ukrayinska revolyuciya Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni bilya Melnici prolyagala vid Dnistra do Zbrucha vijskova frontova liniya Todi zh unaslidok voyennih dij znisheno park i palac grafa Borkovskogo inshi budivli U chervni 1916 na okolici Melnici Podilskoyi vidbuvsya bij mizh rosijskimi j avstrijskimi vijskami Zaginuli blizko 20 tis osib U Legioni USS voyuvali melnichani Yurko Kasinchuk i Mikola Kovalchuk Koli stvorili UGA u mistechku v cyu armiyu zapisuvali unter Mikola Garbulinskij Ivan i Gnat Nikolyuki ta Fedir Timochkovij Sered tih hto pishov zahishati ZUNR buli zhiteli Melnici Petro Blishuk Mihajlo Gavrilyuk Pavlo Garbelinskij Vasil Grabec Nikifor Podolchuk Ivan Shevchuk ta Petro Yakubovskij Mizhvoyennij period Vid lipnya 1920 pid vladoyu Polshi Za todishnim administrativnij podilom bulo centrom gmini Borshivskogo povitu Ternopilskogo voyevodstva 1 kvitnya 1934 Melnicya otrimala status mista 1935 vnaslidok pozhezhi zgorili desyatki budinkiv Zgidno zi shematizmom Stanislavivskoyi yeparhiyi 1938 roku u Melnici Podilskij bulo 2200 greko katolikiv 1200 rimo katolikiv z koloniyeyu 1800 yevreyiv Diyala 7 klasova mishana shkola z polskoyu movoyu vikladannya Pri cerkvi diyali Bractvo cerkovne zvichajne i Bractvo Apostolstva Molitvi razom 160 chleniv Diyali tovaristva Prosvita Lug Silskij gospodar Ridna shkola tosho kooperativi U mistechku bula velika yevrejska gromada Druga svitova vijna 17 veresnya 1939 u Melnicyu Podilsku vstupila Chervona armiya V sichni 1940 stvoreno isnuvav do 1962 koli mistechko perejshlo u pidporyadkuvannya Borshivskogo rajonu Vid 8 lipnya 1941 do 6 kvitnya 1944 pid nimecko nacistskoyu okupaciyeyu U veresni 1942 gitlerivci proveli akciyu likvidaciyi yevreyiv Povoyennij period 1960 Melnici Podilskij nadano status selisha miskogo tipu Z 24 serpnya 1991 roku selo vhodit do skladu nezalezhnoyi Ukrayini Do 2015 roku bulo administrativnim centrom Melnice Podilskoyi selishnoyi radi NaselennyaZmini naselennyaRik Naselennya Zmina1900 3921 1910 4162 6 1 1921 3739 10 2 1931 4611 23 3 2014 3722 19 3 2017 3720 0 1 Zgidno z perepisom naselennya 2001 roku ridnoyu movoyu nazvali Mova Vidsotokukrayinska 99 04 rosijska 0 83 virmenska 0 05 ugorska 0 03 moldovska 0 03 Pam yatkiPam yatnik Tarasovi Shevchenku Ye cerkva svyatogo arhistratiga Mihayila 1722 murovana restavrovana 1989 kaplicya kaplichka 1994 U skveri v centri selisha bratska mogila 290 radyanskih voyakiv yaki zaginuli 1944 z pam yatnikom skulptura soldata na pryamokutnomu postamenti 1953 Na mogili tri pliti z chornogo marmuru z napisom na centralnij Zdes pohoronen Geroj Sovetskogo Soyuza ryadovoj Mityashkin Akim Gavrilovich i oficery Na livij pliti 76 prizvish na pravij 39 Ye napis Krome etogo v etoj mogile pohoroneno 97 voinov chi familii ne ustanovleny U centri mistechka takozh vstanovleno hresta z napisom Na comu misci 10 02 1946 r NKVS cherez povishannya stratili chlena OUN rajonnogo providnika UPA iz s Trubchin Kachnivskogo Antona Vichna jomu pam yat Slava Ukrayini Geroyam slava Pam yatniki odnoselcyam poleglim u nimecko radyanskij vijni 1957 Tarasu Shevchenku 1995 pam yatni hresti na chest skasuvannya panshini 1990 i zhertv stalinskih represij 1991 simvolichna mogila USS pam yatni hresti kozackih chasiv Pam yatka prirodi zalishki starogo parku Yasen Genriha Borkovskogo blizko 300 rokiv bila topolya 200 rokiv bereza ponad 100 rokiv Poblizu selisha pam yatka prirodi Dubi brati tristovburni Pam yatnik T Shevchenku Shojnoviyavlena pam yatka monumentalnogo mistectva Vstanovlenij 1995 roku Arhitektor V Babij Skulptura bronza postament kamin cegla Skulptura 3 4 m postament 1 3 m Nekropoli U Melnici Podilskij zbereglisya cvintari dva yevrejskih kladovisha Mazurivka rimo katolickij cvintar z grobniceyu Dunin Borkovskih kozacki pohovannya Zamchishe greko katolickij cvintar Capivka novij cvintar Na novomu cvintari pohovanij pismennik i pedagog Ivan Germakivskij Socialno virobnicha sferaKostel Diyut zagalnoosvitnya shkola I III stupenya Budinok kulturi Budinok dityachoyi tvorchosti dvi biblioteki doshkilnij zaklad muzichna shkola dilnichna likarnya poliklinika apteka samodiyalnij orkestr starovinnih narodnih instrumentiv n d stanciya VO Tyutyun fabrika Svitanok fermerske gospodarstvo Melnice Podilska biblioteka filiya U selishi diye Melnice Podilska biblioteka Fundament yiyi stvorennya bulo zasnovano u 1892 roci koli bula stvorena chitalnya Prosvita V 1908 roci narahovuvalos 120 chleniv chitalni a knig bulo lishe 60 Golovoyu Prosviti buv otec Kapustinskij Pri chitalni diyali horovij i dramatichnij gurtki Teatralnim gurtkom keruvali Ivan Levadnij ta Vasil Bolehivskij horom cerkovnij dyak Pershim bibliotekarem pri Prosviti v 1938 roci buv Petro Vonsul kasirom Mikola Tuchak gospodarem Gnat Garbolinskij V roki I Svitovoyi vijni chitalnya ne pracyuvala a vidnovila robotu v 1921 roci Z 1944 roci u selishi Melnicya Podilska pracyuye biblioteka dlya doroslih Najdovshe yiyi ocholyuvala Mariya Pavlivna Dovganik Veteranami bibliotechnoyi spravi ye Rudkovska M M Suhecka Kriva M T Suhecka N Vasilyuk G Z 1990 roku Melnice Podilskoyu bibliotekoyu filiyeyu zaviduye Larionik N P Bibliotekaryami dorosloyi biblioteki pracyuyut Cibulska O M Panchuk M V Knizhkovij fond biblioteki dlya doroslih stanovit 24 tisyachi primirnikiv U comu zh primishenni funkcionuye i biblioteka dlya ditej yaka bere svij pochatok z 1949 roku najdovshe yiyi ocholyuvala Bagacka L V Na sogodnishnij den tut pracyuyut Kostyuk I I ta Dutkevich O B Knizhkovij fond stanovit 12 tisyach primirnikiv Zagalna plosha primishennya oboh bibliotek stanovit 506 metriv kvadratnih Usi pracivniki biblioteki berut aktivnu uchast v organizaciyi kulturno masovih zahodiv sho provodyatsya v selishi Melnicya Podilska Takozh z 2011 roku u biblioteci dlya doroslih vidkrito internet centr Bibliomist zasnovnikami yakogo ye Bill ta Melinda Gejts ce novovvedennya suttyevo pozhvavilo robotu Melnice Podilskoyi biblioteki filiyi dalo yij shirshij spektr poslug ta pidnyalo biblioteku na novij riven informacijnih tehnologij Vidomi lyudiNarodilisya vchenij mehanik Oleksandr Andrejkiv Andrunik Petro Petrovich 1982 2014 geroj ATO Valer Bondar ukrayinskij hudozhnik i grafik Kasinchuk Petro ukrayinskij gromadsko politichnij diyach politik Vladislav Kaskiv Kriveckij Antin ukrayinskij aktor i rezhiser arhitektor Mar yan Nikodemovich istorik literaturi M Pishkovskij Timochkiv Pavlo Mihajlovich 1938 likar kandidat medichnih nauk zasluzhenij likar Ukrayinskoyi RSR Tripnik Mihajlo Pavlovich ukrayinskij vijskovik uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Navchalisya u 1969 1971 ukrayinskij naukovec u galuzi sudovoyi medicini kriminalist doktori nauk L Balan V Bilyayev vchenij filosof S VovkPracyuvali pismennik zhurnalist Ivan Germakivskij muzichnij diyach Vasil Zulyak pismennik zhurnalist Petro Kovalchuk Dushpastiryuvav cerkovno gromadskij diyach otec Oleksandr Kapustinskij Pohovani Germakivskij Ivan Mihajlovich ukrayinskij zhurnalist pismennik folklorist Div takozhPodillya Podolyani Zahidne Podillya Chortkivskij rajonPrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku PDF zip Yanko M P Toponimichnij slovnik Ukrayini Slovnik dovidnik K Znannya 1998 S 226 Arhiv originalu za 29 serpnya 2015 Procitovano 12 kvitnya 2010 Arhiv originalu za 27 grudnya 2016 Procitovano 13 listopada 2009 Shematizm vsego klira greko katolickoyi eparhiyi Stanislavivskoyi na rik Bozhij 1938 Vikarbuvano 7 prizvish Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 12 zhovtnya 2012 U kameni bronzi graniti ilyustrovanij almanah Ternopil TzOV Terno graf 2014 S 33 il ISBN 978 966 457 202 3 Nakaz upravlinnya kulturi Ternopilskoyi ODA vid 18 zhovtnya 2005 r 112 Ternopilshina vtratila zahisnikiv Yaroslava Pelehatogo Olega Mruchka Mihajla Tripnika 20 hvilin te 20minut ua ukr Procitovano 14 kvitnya 2024 DzherelaGolovko V V Melnicya Podilska 15 kvitnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 600 ISBN 978 966 00 1028 1 Mielnica Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1885 T VI S 344 pol Klimenko O Melnichuk B Uniyat V Melnicya Podilska Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 496 497 ISBN 966 528 199 2 Andrushkiv B Nekropoli Ternopilshini abo Pro sho rozpovidayut movchazni mogili Ternopil Pidruchniki i posibniki 1998 PosilannyaPortal Ternopilshina U Vikidzherelah ye Shematizm vsego klira greko katolickoyi eparhiyi Stanislavivskoyi na rik Bozhij 1938 Melnicya PodilskaOblikova kartka na portali VRU nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Zamki ta hrami Ukrayini 29 serpnya 2015 u Wayback Machine Andrij Kvyatkovskij Horunzhij Korbeckij abo Masonska pechera na Podilli Dnistrovski reminiscenciyi 4 bereznya 2016 u Wayback Machine