«Луг» — руханково-пожарне товариство в Галичині, засноване 1925 року. Незмінним головою організації був Роман Дашкевич. У 1930-х роках одна з найчисленніших легальних молодіжних громадських організацій у Галичині. Заборонене радянською владою в 1939 році.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NU15OGxSREFsT1RVbFJEQWxRa01sUkRBbFFqRWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxDSlVReEpUZ3pKVVF3SlVJekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RVbFJEQWxRa01sUkRBbFFqRWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxDSlVReEpUZ3pKVVF3SlVJekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Історія
Через заборону польської влади в 1924 році на діяльність популярного руханково-пожарного товариства «Січ» на теренах Галичини українські патріотичні сили почали шукати спосіб відновити товариство. Навесні 1925 року старшина «Повітової Січі» внесла до польської адміністрації проекти статутів руханково-пожарного товариства під трьома назвами: «Братство», «Луг» і «Січ». Львівське воєводство затвердило статут товариства «Луг» у селі Підберізці, статут товариства «Братство» в селі Глуховичі, але відкинуло статут товариства «Січ» у селі Сороки. Від того часу «Повітова Січ» почала закладати осередки нового товариства — «Луг».
У червні 1926 року відбулося перше Лугове свято. З ініціативи та під керівництвом товариства по всій Галичині проводили спортивні свята, ставили вистави і концерти, члени товариства виступали з доповідями. Товариство мало декілька спортивних команд нижчого рівня, що виступали у львівській зоні. Серед секцій виділялися: боксерська, легкоатлетична, гімнастична тощо. У 1935—1939 роках існувала футбольна команда товариства «Луг», що грала в нижчих лігах львівської зони.
Періодичні заняття «Луг» проводив на площі «Сокола-Батька» (біля вул. Стрийської). Згодом товариство винайняло для своїх зльотів і вправ ділянку на перетині Вулецької вулиці (теперішня Сахарова) та вулиці Івашкевича (сучасна Княгині Ольги), де збудувало «Луговий город». Ця спортивна арена стала однією з головних у Львові.
Організаційна структура «Луга» складалась з трьох ступенів: центральний відділ у Львові, повітові «Луги» й місцеві осередки товариства. Організації «Луга», маючи забезпечували активну участь членів товариства у військовій підготовці (проведення польових занять, стрільб тощо), керували розвитком спорту серед української молоді. Серед провідних діячів товариства були О. Коберський, М. Козланюк, О. Куцерба, І. Мамчак, Ю. Мамчак та інші.
Влада намагалася заборонити товариство, яке проповідувало українську національну ідею. Якщо наприкінці 1927 — на початку 1928 років діяло понад 800 «Лугів», які об'єднували 40000 осіб, то до Лугового свята у червні 1930 року залишилися 350 не надто активних осередків. 1933 року «Луг» був заборонений. Того ж року частина членів «Луга» створила реорганізоване товариство і його також очолив Роман Дашкевич. Офіційно товариство проводило лояльну до влади діяльність, але мало чітку національну позицію. Головну частину членів становили ремісники, селяни та студентство. 1939 року існувало 805 місцевих осередків «Луга», в яких нараховувалось близько 50 000 членів.
Головною метою товариства було фізкультурно-патріотичне виховання молоді для майбутньої боротьби за Українську державу.
«Вісти з Лугу»
Протягом 1926—1939 років організація видавала у Львові часопис «Вісти з Лугу» (редактори: Роман Дашкевич, О. Федорчак, Анатоль Курдидик). Видання популяризувало діяльність «Лугів». Тут було чимало корисних методичних порад, як планувати роботу місцевих організацій, йшла мова про хиби у їх діяльності. Фахові статті стосувалися пожежної справи, руханки і спорту. Часопис виходив до 1939 року.
Див. також
Примітки
- Відповідно до тодішньої термінології.
- . Архів оригіналу за 23 січня 2010. Процитовано 14 липня 2010.
Джерела та література
- Науменко К. Є. «Луг» [ 15 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 282. — .
- Нога О. П. Світ львівського спорту 1900—1939 рр. Спортдосягнення, товариства, архітектура, вбрання, мистецтво. — Львів : НВФ «Українські технології», 2004. — С. 233—234.
- Тимчишин О.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Lug znachennya Lug ruhankovo pozharne tovaristvo v Galichini zasnovane 1925 roku Nezminnim golovoyu organizaciyi buv Roman Dashkevich U 1930 h rokah odna z najchislennishih legalnih molodizhnih gromadskih organizacij u Galichini Zaboronene radyanskoyu vladoyu v 1939 roci Emblema tovaristva LugIstoriyaCherez zaboronu polskoyi vladi v 1924 roci na diyalnist populyarnogo ruhankovo pozharnogo tovaristva Sich na terenah Galichini ukrayinski patriotichni sili pochali shukati sposib vidnoviti tovaristvo Navesni 1925 roku starshina Povitovoyi Sichi vnesla do polskoyi administraciyi proekti statutiv ruhankovo pozharnogo tovaristva pid troma nazvami Bratstvo Lug i Sich Lvivske voyevodstvo zatverdilo statut tovaristva Lug u seli Pidberizci statut tovaristva Bratstvo v seli Gluhovichi ale vidkinulo statut tovaristva Sich u seli Soroki Vid togo chasu Povitova Sich pochala zakladati oseredki novogo tovaristva Lug U chervni 1926 roku vidbulosya pershe Lugove svyato Z iniciativi ta pid kerivnictvom tovaristva po vsij Galichini provodili sportivni svyata stavili vistavi i koncerti chleni tovaristva vistupali z dopovidyami Tovaristvo malo dekilka sportivnih komand nizhchogo rivnya sho vistupali u lvivskij zoni Sered sekcij vidilyalisya bokserska legkoatletichna gimnastichna tosho U 1935 1939 rokah isnuvala futbolna komanda tovaristva Lug sho grala v nizhchih ligah lvivskoyi zoni Periodichni zanyattya Lug provodiv na ploshi Sokola Batka bilya vul Strijskoyi Zgodom tovaristvo vinajnyalo dlya svoyih zlotiv i vprav dilyanku na peretini Vuleckoyi vulici teperishnya Saharova ta vulici Ivashkevicha suchasna Knyagini Olgi de zbuduvalo Lugovij gorod Cya sportivna arena stala odniyeyu z golovnih u Lvovi Organizacijna struktura Luga skladalas z troh stupeniv centralnij viddil u Lvovi povitovi Lugi j miscevi oseredki tovaristva Organizaciyi Luga mayuchi zabezpechuvali aktivnu uchast chleniv tovaristva u vijskovij pidgotovci provedennya polovih zanyat strilb tosho keruvali rozvitkom sportu sered ukrayinskoyi molodi Sered providnih diyachiv tovaristva buli O Koberskij M Kozlanyuk O Kucerba I Mamchak Yu Mamchak ta inshi Vlada namagalasya zaboroniti tovaristvo yake propoviduvalo ukrayinsku nacionalnu ideyu Yaksho naprikinci 1927 na pochatku 1928 rokiv diyalo ponad 800 Lugiv yaki ob yednuvali 40000 osib to do Lugovogo svyata u chervni 1930 roku zalishilisya 350 ne nadto aktivnih oseredkiv 1933 roku Lug buv zaboronenij Togo zh roku chastina chleniv Luga stvorila reorganizovane tovaristvo i jogo takozh ocholiv Roman Dashkevich Oficijno tovaristvo provodilo loyalnu do vladi diyalnist ale malo chitku nacionalnu poziciyu Golovnu chastinu chleniv stanovili remisniki selyani ta studentstvo 1939 roku isnuvalo 805 miscevih oseredkiv Luga v yakih narahovuvalos blizko 50 000 chleniv Golovnoyu metoyu tovaristva bulo fizkulturno patriotichne vihovannya molodi dlya majbutnoyi borotbi za Ukrayinsku derzhavu Visti z Lugu Dokladnishe Visti z Lugu Protyagom 1926 1939 rokiv organizaciya vidavala u Lvovi chasopis Visti z Lugu redaktori Roman Dashkevich O Fedorchak Anatol Kurdidik Vidannya populyarizuvalo diyalnist Lugiv Tut bulo chimalo korisnih metodichnih porad yak planuvati robotu miscevih organizacij jshla mova pro hibi u yih diyalnosti Fahovi statti stosuvalisya pozhezhnoyi spravi ruhanki i sportu Chasopis vihodiv do 1939 roku Div takozhSich tovaristvo Sokil tovaristvo PrimitkiVidpovidno do todishnoyi terminologiyi Arhiv originalu za 23 sichnya 2010 Procitovano 14 lipnya 2010 Dzherela ta literaturaNaumenko K Ye Lug 15 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 282 ISBN 978 966 00 1028 1 Noga O P Svit lvivskogo sportu 1900 1939 rr Sportdosyagnennya tovaristva arhitektura vbrannya mistectvo Lviv NVF Ukrayinski tehnologiyi 2004 S 233 234 Timchishin O