Бруно Шульц | ||||
---|---|---|---|---|
пол. Bruno Schulz | ||||
![]() Портрет Бруно Шульца з пам'ятної таблиці на родинному будинку в Дрогобичі | ||||
Ім'я при народженні | Бруно Шульц | |||
Народився | 12 липня 1892 Австро-Угорщина | |||
Помер | 19 листопада 1942 (50 років) Дрогобич Дистрикт Галичина | |||
Країна | ![]() ![]() ![]() ![]() | |||
Діяльність | письменник, графік | |||
Сфера роботи | література | |||
Alma mater | Національний університет "Львівська політехніка" | |||
Мова творів | польська | |||
Роки активності | 1912[1] — 1942[1] | |||
Magnum opus | Санаторій під клепсидрою і Цинамонові крамниці | |||
Нагороди | ||||
Сайт: dialog.lviv.ua/schulz/ | ||||
| ||||
| ||||
Бру́но Шульц (пол. Bruno Schulz; 12 липня 1892, Дрогобич — 19 листопада 1942, Дрогобич) — польський письменник та художник, єврейського походження. Свої твори писав польською мовою.
Літературні критики ставлять книжки Бруно Шульца на один рівень з творами Марселя Пруста та Франца Кафки. Посмертна слава Бруно Шульца — світового рівня.
Вся творчість Бруно Шульца може розглядатись як ремінісценція тих вражень та переживань, які він виніс зі свого дитинства, що пройшло у патріархальній єврейській родині у Дрогобичі — галицькому місті з його певним укладом життя, традиціями і ритуалами.
Найвідоміші літературні твори — «Цинамонові крамниці» та «Санаторій під клепсидрою».
Біографія
Згідно з метричними книгами — народився Бруно Шульц на передмісті Міські Загороди (Zagrody Miejskie, західна околиця за Ринком) у домі під № 437.
Навчався у Дрогобицькій державній гімназії імені Франца Йосифа I, Львівському політехнічному інституті та Віденській академії мистецтв (стажувався в Парижі, Варшаві).
У 1924—1941 роках працював учителем малювання та ручної праці у державній чоловічій гімназії ім. Короля Владислава ІІ Ягайла у Дрогобичі. Одним з його учнів був Анджей Хцюк, який залишив теплі спогади про свого вчителя.
Бруно Шульц — письменник та живописець, талант якого пробуджений понадчутливим, незвичайним сприйняттям середовища, що його оточувало. Таким чином дитинство стало для майбутнього мистця невичерпним джерелом натхнення. «Мистецтво, яке мені найближче — це вміння повертатися в минуле, у дитинство. Коли б була можливість спрямувати час у зворотний бік, якоюсь прихованою стежкою потрапити в дитинство, знову пережити його повноту і всеоб'ємність — це стало б надбанням „геніальної, месіанської доби“, яку обіцяють і якою клянуться всі міфології світу» — зізнавався Бруно Шульц, який виріс у багатомовному середовищі: в родині — польська й німецька мови, а на вулиці ще й українська та їдиш…
На початку 20-х років Бруно Шульц працював над циклом малюнків «Книга ідолопоклонництва», брав участь у колективних експозиціях у Варшаві та Львові. Тоді ж він у Закопаному ознайомився з письменниками В. Риффом та Деборою Фоґель. Листування з цими однодумцями склали основу першої книги Бруно Шульца «Цинамонові крамниці», яку йому вдалося видати за сприяння відомої письменниці . Дебют Шульца став сенсацією в Польщі. З ним знайомляться представники молодого літературного покоління: Вітольд Ґомбрович, Юліан Тувім, Тадеуш Бреза. Його оповідання з радістю друкують у столичних журналах. Виникає дискусія, в якій Бруно Шульц одержує змогу сформулювати своє бачення основ поетики «Цинамонових крамниць»: «Я вважаю „Крамниці“ автобіографічною повістю. Не лише тому, що вона написана від першої особи і що в ній можна знайти події та переживання дитинства автора. „Крамниці“ — автобіографія, а швидше — духовний родовід, оскільки в ній відтворено духовне походження аж до тих глибин, де воно переходить у міфологію, тоне в міфологічному сні. Мені завжди здавалось, що витоки індивідуального духу, якщо досить глибоко дослідити їх, губляться в яких-небудь міфічних нетрях. Це останнє дно, далі якого проникнути не можна». Наступного після дискусії року в програмному есе «Міфізація реальності» Бруно Шульц розвинув ідеї поетики міфологізування і зробив їх основою своєї теорії літературної творчості. Продовжуючи лінію Мартіна Гайдеґґера, він шукає зв'язку між причиннонаслідковістю дійсності та законами поетичної мови. Слово у Бруно Шульца — носій першоміфу, у зв'язку з цим мету поезії він бачить у розкритті основ буття, схованих у слові, у поверненні до джерел слова та життя. Після виходу у світ «Цинамонових крамниць» Бруно Шульц переживав найактивніший період своєї творчості: працював над книжкою «Санаторій під клепсидрою», перекладав «Процес» Франца Кафки. Як мистець, Бруно Шульц формувався під впливом філософських ідей Карла Ґустава Юнґа та Франца Кафки. Виходом 1937 року «Санаторію…» завершився період творчих успіхів та сподівань Бруно Шульца. Його намагання видати книги в Європі, а також організувати виставку творів живопису завершилися невдачами. Особисті негаразди митця розвивалися паралельно з трагічними європейським подіями: 1939 року спалахнула Друга світова війна. Бруно Шульц переживає в Дрогобичі прихід і відхід нацистських та радянських військ. Його примушують малювати портрет Йосифа Сталіна й полотно «Звільнення народу Західної України». Потім арештовують за використання в картині блакитних і жовтих кольорів. За німців Бруно Шульц перебуває в єврейському гетто і врешті трагічно гине від кулі німецького офіцера.
Цікаво, що історія кохання Бруно Шульца пов'язана з Юзефіною Шелінською, котра була його нареченою. Однак вона часто ревнувала Шульца до дрогобицьких повій, яких він малював. Після смерті митця Юзефіна вчинила самогубство.
1992 рік ЮНЕСКО проголосила роком Бруно Шульца. Його книги «Цинамонові крамниці» та «Санаторій під клепсидрою» перекладені на всі європейські мови, а також на японську, гебрейську, корейську.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0THlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUTE4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbE1qY2xSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRFbE9UWmZKVEl5SlVRd0pUbERKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1U1TVNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSVjhsUkRBbFFUZ2xSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RZbFJEQWxRakFsTWpKZkpVUXhKVGd6WHlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE55VkVNU1U1Tmk1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGswSlVReEpUazJKVVF3SlVKRFh5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VXlOeVZFTVNVNFJpVkVNU1U0TWlWRU1TVTVObDhsTWpJbFJEQWxPVU1sUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFrVmZKVVF3SlRreEpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3pKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGWHlWRU1DVkJPQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDTUNVeU1sOGxSREVsT0ROZkpVUXdKVGswSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUk0SlVReEpUZzNKVVF4SlRrMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Франція удостоїла мистця (посмертно) найпрестижнішої літературної премії, Канський фестиваль — високого призу за фільм за повістю «Санаторій під клепсидрою», документи, пов'язані з його біографією репрезентовані в Центрі єврейської історії в Манхеттені (США). Ізраїльтяни вирубали п'ять фресок Бруно Шульца в Дрогобичі й вивезли до меморіального музею Холокосту в Ізраїлі. Ці фрески виявив німецький режисер Б.Гейсслер.
Кілька країн нині змагаються за право вважати Бруно Шульца «своїм» мистцем, хоча кілька десятиліть тому його творчість була відома лише відданим прихильникам його таланту, насамперед у Польщі. Бруно Шульц сьогодні вважається одним з тих митців світу, які не лише відобразили дух сучасної їм доби, але й своєю творчістю сприяли формуванню нової гуманітарної стратегії. Ідея міфологізму, відроджена наприкінці XIX століття творчістю Фрідріха Ніцше та Ріхарда Ваґнера, в ХХ столітті стала однією з провідних категорій культури. Проза Бруно Шульца звернена не стільки до особистої біографії чи історії, скільки до інтерпретації вічних думок, що закладені в основу біблейського міфу.
Галицькі реалії, власне, дрогобицькі вулиці, магазини, гімназія, театр були для письменника постійним джерелом мистецького натхнення як Вітебськ для М. Шагала чи Дублін для Джеймса Джойса. Створений творчою уявою Бруно Шульца міфологічний образ Міста — символічний простір, якому притаманні універсальні риси знову ж таки витвореного Шульцем Всесвіту, має конкретні риси все того ж Дрогобича.
Стислий життєпис
- 1892, 12 липня — народився у Дрогобичі. Був наймолодшим з дітей Якуба Шульца, який походив з Судової Вишні, власника крамниці з тканинами у Дрогобичі на пл. Ринок 10 і Гендель-Генрієтти з дому Кухмаркер, яка походила з родини дрогобицьких торговців лісом і власників тартака. В родині Шульців було ще двоє дітей — Ізидор та Ганя.
- 1910 Отримав атестат із найкращими оцінками і приміткою: «Рекомендувати до навчання в університеті». За порадою родини, здає вступні іспити не на малярство, а на будівельний відділ Львівської Політехніки. У зв'язку з хворобою батька була ліквідована крамниця і родина переселилась у дім сестри Шульца Гані Гофманової по вул. Беднарській.
- 1915 Родинний будинок Шульців на площі Ринок 10 був спалений росіянами під час воєнних дій у Дрогобичі.
- 23 червня — у віці 69 років помирає батько Шульца, Якуб.
- 1918 Приєднується до групи Kalleia, створеної молодими шанувальниками мистецтва з осередку єврейської інтелігенції Дрогобича. В цей час інтенсивно займається самоосвітою, багато читає і малює.
- 1920 Розпочинає працю над «Ідолопоклонною Книгою» (Xiega balwochwalcza).
- 1922, березень — бере участь у колективній виставці у варшавській Zachecie.
- Червень — участь у колективній виставці Товариства приятелів красних мистецтв (Towarzystwo Przyjaciół Sztuk Pięknych, TPSP) у Львові.
- 1923 Виїжджає до Варшави. За посередництвом п. Кейлін, з якою познайомився у Кудові, виконує там ряд портретів на замовлення. Кілька його робіт показано на «Виставці праць єврейських художників» у Вільні.
- 1928, літо — в Трускавці експонується виставка рисунку, графіки та олійних робіт Шульца. Його звинувачують у порнографії і вимагають закриття виставки.
- 1929, Бруно Шульца у Дрогобичі називають одним з найвідоміших мешканців міста.
- 1930, травень — виставляє свої роботи в одному із залів Львівського Салону, також виставляється у Кракові на виставці єврейських художників. Під час відпочинку у Закопаному знайомиться з Деборою Фоґель — єврейсько-польською письменницею, перекладачкою, істориком мистецтва.
- 1931 В краківському TPSP відбувається показ праць Шульца, , .
- 1933, грудень — дебютує у Wiadomosciach Literackich оповіданням «Птахи», в той самий час видавництво «Rój» публікує «Цинамонові крамниці».
- 1934 В пресі друкуються його оповідання «Друга осінь», «Липнева ніч», «Геніальна епоха».
- 1935 Публікація у часописах оповідань: «Книга», «Додо», «Едзьо», та ін.
- 1937 У видавництві «Rój» виходить «Санаторій під Клепсидрами».
- 1938, листопад — отримує Золотий Лавр Польської Академії Літератури.
- 1939 Остання публікація за життя Шульца — стаття «Зоф'я Налковська на тлі своєї нової повісті» («Skamander», 108—110). В анкеті Wiadomosci Literackich — «В майстернях польських письменників і вчених» Шульц пише про підготовану ним нову книжку, що складалась з 4 довгих оповідань.
- 11 вересня німецькі війська зайняли Дрогобич. Перші страти євреїв.
- 17 вересня війська Червоної Армії ввійшли до Польщі.
- 24 вересня німці залишають Дрогобич, його займають радянські війська. Шульц продовжує працювати вчителем у школі.
- 1940, вересень — на замовлення влади Шульц малює олійну картину «Визволення Західної України». Малює в жовто-синіх кольорах, за що був арештований і пройшов допит в НКВС як український націоналіст.
- 1941, 22 червня — напад Німеччини на СРСР.
- 1 липня німецькі війська повертаються до Дрогобича. Школи закриваються, Шульц втрачає роботу. Початок німецьких репресій проти євреїв. Шульц потрапляє під опіку Фелікса Ландау, який залучає його до малярських робіт — виконує стінопис у дитячій кімнаті на віллі, де мешкав Ландау і в казино гестапо.
- 27 листопада страчено багато євреїв у Бориславі, серед них та її наречений, що стає страшним ударом для Шульца.
- Переселення євреїв до гетто, Шульц з родиною переселені до одноповерхового бараку по вул. Столярській 18.
- 1942 Шульц хоче переховати свої рукописи та рисунки, для цього формує їх у кілька тек і передає особам поза гетто. Хворий, виснажений, голодний, знаходиться у глибокій депресії.
- Друзі з Варшави допомогли йому виробити фальшиві арійські документи і готується його втеча з Дрогобича.
- 19 листопада — забезпечений фальшивими документами та грошима, вирішує тікати з Дрогобича. По дорозі до юденрату, куди йшов по хліб, потрапляє під «дику акцію» місцевого гестапо проти євреїв. Гине на вулиці від кулі Карла Ґюнтера — гестапівця, противника Ландау.
Творчість
Більшість Шульцевих художніх робіт та рукописів втрачена, втрачене навіть місце, де був похований. Найбільша збірка рукописів, рисунків, графік та листів Бруно Шульца зберігається у Варшавському музеї Літератури ім. А.Міцкевича, декілька рисунків є у Львівській галереї мистецтв. Музей «Дрогобиччина» має на збереженні кілька реставрованих фресок з вілли Ландау. У фондах відділу мистецтв Львівської наукової бібліотеки ім. В. Стефаника НАН України нещодавно була виявлена одна з графік Шульца, яка вважалась втраченою.
Графіка
У своїх графіках внутрішньо він, можливо, найбільш близько стоїть до «Капрічос» Гойї. Сон розуму, вивільнена підсвідомість, розмиті рамки між уявою та реальністю — характерні ознаки, притаманні художній творчості Шульца, присутні й в роботах його сучасника Станіслава Іґнація Віткевича та цілого ряду художників експресіоністичного напрямку — Еґона Шіле, . Сам Віткаци бачить приналежність Шульца як графіка до демонологів. І справа тут не в демонічних персонажах, а в тому темному тлі, яке ховається на самому дні людської душі, і крізь яке, лише завдяки значним зусиллям волі і роботі самої душі, проростають інші, гуманістичні почуття. Найвідоміший цикл його рисунків — «Ідолопоклонна книга» — викликав у свій час різну реакцію — від визнання Шульца як талановитого художника до звинувачень у порнографії. Частина рисунків виконана олівцем, а частина важкою і рідковживаною технікою «cliche-verre» (продряпування на засвіченому фотопапері).
Література
Його літературні твори почали друкуватись завдяки письменниці , яка стала його покровителькою у літературному світі Варшави. Він несподівано стає сенсацією сезону, з ним листуються такі значні постаті польської культури, як Станіслав Іґнацій Віткевич, Юліан Тувім, Вітольд Ґомбрович.
Шульц втікав у свою уяву, магічно володіючи даром при допомозі слова та олівця витворювати химерний світ. Він завжди був переконаний, що серед усіх цінностей земного життя, найбільшу вартість має духовний світ людини. Як зберегти напружене духовне життя, якому завжди стоять на перешкоді тривіальні життєві обставини і загрожує депресія та меланхолія? У його творах та листах відкривається лише частина того айсбергу, яким було напружене внутрішнє життя митця.
Найвідоміші літературні твори: «Цинамонові крамниці», «Санаторій під клепсидрою».
Першовидання «Цинамонових крамниць» Бруно Шульца можна побачити в музейній кімнаті в приміщенні педуніверситету.
Повний переклад українською мовою цих творів Бруно Шульца виконав Андрій Шкраб'юк.
У 2014 році, за версією видання , книга Бруно Шульца «Цинамонові крамниці та всі інші оповідання» (в перекладі Ю.Андруховича) входять до переліку Топ-5 популярних книг про Дрогобич. Книга отримала чисельну кількість відгуків від читачів та критиків і стала найкупованішим виданням дрогобицького автора в Україні. У 2018 за версією видання Zmistovno.com.ua входить у Топ-5 найвідоміших письменників Дрогобича.
«Шульцґейт»
Під час німецької окупації «покровителем» Шульца виступив СС-Гауптшарфюрер Фелікс Ландау, ключова постать у справі знищення галицьких євреїв. Ландау «запропонував» Шульцові розписати кімнату для своїх малолітніх дочки й сина. Бруно прикрасив стіни дитячої казковими персонажами: принцесою, лицарем на коні, гномиками, каретою з візником… На початку листопада 1942 р. всіх євреїв Дрогобича переселяють до ґетто. Шульц вирішує тікати, з ініціативи Зофії Налковської він отримує гроші та фальшиві документи. 19 листопада 1942 р. маючи потрібні документи Бруно Шульц мав тікати. Того самого дня, пізніше названого «чорним четвергом», в ґетто виникла стрілянина, в ході якої Бруно Шульц був убитий двома пострілами в голову шарфюрером СС . Місце поховання невідоме.
Майже 60 років ці розписи залишалися легендою. І ось наприкінці першої декади лютого 2002 року в одному із приватних помешкань Дрогобича (Львівська область) німецькі кінодокументалісти на чолі з Беньяміном Гайслером знайшли «казкову кімнату» «вілли Ландау». А на початку 3-ї декади травня понад половину цих зображень було демонтовано і нелегально вивезено за межі України представниками єрусалимського Інституту Голокосту «Яд Вашем». [1] [ 20 квітня 2014 у Wayback Machine.] Емісар «Яд Вашем» Марк Шраберман, який вивіз фрески, раніше мав проблеми з українською митницею. Його вже затримували при спробі вивозу з України історико-культурних експонатів. Згідно з українським законодавством, розписи є власністю держави, навіть коли господарі є власниками приватизованої квартири.
Після довгих перемовин між Ізраїлем та Україною, координованих Президентом В. Ющенком, в Єрусалимі віце-прем'єр-міністром Іваном Васюником був підписаний протокол, згідно з яким меморіальній комплекс «Яд-Вашем» отримав право користування розписами протягом 20 років (три фрески передані музею «Яд-Вашем», інші п'ять — перебувають в Україні в музеї «Дрогобичинна» після реставрації).
Критика
Творчість Бруно Шульца захоплює біографів і дослідників, але художній світогляд автора ще не знайшов ані наслідувачів, ані продовжувачів. Згадки про Б. Шульца виражені переважно в алюзіях, стилістичних ремінесенціях, проте немає послідовників його творчості, які б наслідували шульцівські філософію, у творчості яких в центрі була б і його естетика. Серед найновіших напрямків вивчення творчості Б. Шульца є дослідження літературних втілень Б. Шульца у творчості польських та українських, а також іспанських, німецьких та навіть нідерландських письменників. Іншим напрямком є спроби інтерпретації шульцівського тексту та спроби прочитань Бруно Шульца. Складність сприйняття прози Шульца залежить від здатності людини відчувати слово і образ, від культури і освіченості.
Вивченням творчості і життя Б. Шульца займалися вчені та критики з різних країн. Так, наприклад, про поетику і філософію мистецтва Бруно Шульца порівняно з іншими письменниками написано досить мало. Його творчість досліджували польські критики-сучасники: С. Віткевич, , З. Налковська, а пізніше А. Сандауер, Є. Фіцовський та ін. Сьогодні творчістю Б. Шульца займаються такі українські дослідники, як В. Меньок, Д. Дроздовський, статті та нариси про його творчість і життя пишуть Ю. Андрухович, А. Павлишин, А. Бондар. Серед польських дослідників варто відзначити Є. Яжембського, В. Панаса, Я. Гондовича, Є. Курилюка, М. Кітовську-Лисяк. Окрім українських та польських дослідників, варто пригадати американських вчених Ф. Рота та Дж. Апдайка. Найважливішою і найбільшою працею про творчість і життя Б. Шульца є монографія польського дослідника Єжи Фіцовського «Регіони великої єресі» (1967), яку на українську мову переклав А. Павлишин.
Проза Б. Шульца була перекладена різними мовами, зокрема, англійською, німецькою, іспанською, китайською, португальською, українською та російською. На українську мову прозу Б. Шульца перекладали М. Яковин, І. Гнатюк, А. Шкраб'юк, Т. Возняк. Новіші переклади виконали В. Меньок, А. Павлишин та Ю. Андрухович, який вперше переклав українською оповідання «Осінь», «Республіка мрій», «Комета» та «Вітчизна».
За життя Бруно Шульца його творчістю захоплювався польський літературний авангард, його цінувала «ліва» інтелігенція, в тому числі, Карол Курилюк, до чийого львівського культурного журналу «Сигнали» (1934—1939) він дописував. Творчість Б. Шульца оцінюють дуже високо, і критики прирівнюють творчість польського письменника-модерніста до творчості чеського модерніста Ф. Кафки. Хоча порівняно з Ф. Кафкою, Б. Шульц не такий відомий та менше досліджений. Сьогодні творчість Бруно Шульца є не лише об'єктом наукової, але й мистецької рецепції, численних адаптацій та алюзій, а він сам є персонажем світової літератури. Б. Шульц став літературним персонажем у романі «Дивись гасло: любов» ізраїльського письменника Давида Ґросмана, у романі «Месія зі Стокгольма» американської письменниці Синтії Озік і в багатьох інших.
Вшанування пам'яті
Важливою подією, яка пов'язана з постаттю і творчістю Б. Шульца, є Міжнародний фестиваль Бруно Шульца у Дрогобичі, який Ігор та Віра Меньок вперше організували 2004 року. Кожні два роки на фестивалі відбуваються літературні зустрічі, конференції, семінари, виставки, присвячені життю і творчості Б. Шульца та іншим польським письменникам-авангардистам. Завдяки ініціативі Ігоря та Віри Меньок було створено Музей Бруно Шульца в Дрогобичі та встановлено пам'ятну табличку на розі вулиць, де помер видатний письменник. Окрім цього, вшанування пам'яті Б. Шульца відбувається не лише в Україні, у рідному місті письменника, а й в польських містах Любліні та Вроцлаві. У 2012 році відбувся фестиваль «After Schulz» у Чикаго, США.
2022-ий рік у Польщі офіційно буде роком Бруно Шульца. Про це йдеться у резолюції, яку оприлюднили на сайті Сенату Польщі.
За резолюцію проголосували дев’яносто сім сенаторів, проти − один. Під час ухвалення рішення вони нагадали, що у 2022 році буде 130-та річниця від дня народження митця і 80-та річниця його смерті.
У місті Дрогобич є вулиця Бруно Шульца.
Публікація творів українською
- Шульц Б. (1892—1942). Склепи цинамонові = Sklepy cynamonowe: оповідання / Бруно Шульц ; [пер. з пол.: Л. Скоп, Т. Думан ; іл. Л. Скопа] ; Музей «Дрогобиччина», Творче об-ня «Кактус». — Дрогобич (Львів. обл.): Коло, 2012. — 62, [1] с. : іл. ; 14 см. — Текст парал. укр., пол. — 1 000 пр. —
- Бруно Шульц Цинамонові крамниці та всі інші оповідання в перекладі Юрія Андруховича (пер. з пол.: Юрій Андрухович); А-БА-БА-ГА-ЛА-МА-ГА, К. 2017—384 с. —
Примітки
- RKDartists
- Стецюк, Олег (2016). Локальна мандрівка Дрогобичем. Туристичний путівник (українською) . Дрогобич: Пóсвіт. с. 75. ISBN .
- (укр.). 27 травня 2022. Архів оригіналу за 27 травня 2022. Процитовано 30 травня 2022.
- . Архів оригіналу за 20 вересня 2016. Процитовано 18 травня 2016.
- Топ-5 популярних книг про Дрогобич [ 23 вересня 2015 у Wayback Machine.] //
- Стецюк, Олег (05.07.2018). . Zmistovno.com.ua. Архів оригіналу за 18 липня 2018. Процитовано 18.07.2018.
- . Архів оригіналу за 1 грудня 2017. Процитовано 26 листопада 2017.
- . chytomo.com (укр.). 29 листопада 2021. Архів оригіналу за 1 грудня 2021. Процитовано 1 грудня 2021.
Література
- Александрович В. Шульц Бруно [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 668. — .
- Рудзицкий Артур. Еврейские классики из Дрогобыча: Бруно Шульц и Э.Лилиен // Антиквар. — Киев. — 2007. — № 12.
- Віталій Абліцов. Галактика «Україна». Українська діаспора: видатні постаті — К.: КИТ, 2007. — 436 с.
Андрухович Юрій. Останній з Атлантиди: Післямова перекладача // Шульц Бруно. Цинамонові крамниці та всі інші оповідання / В перекладі Юрія Андруховича. — К.: А-ба-ба-га-ла-ма-га, 2012. — С. 377—382. — (Доросла серія). - Лазорак Б. «Трон міської ґалереї» та «Мій містичний шлюб з мистецтвом»: невідомі критичні тексти професора Бруно Шульца про малярство дрогобицьких художників Фелікса Ляховича та Ефраїма Лілієна (1937—1938) http://maydan.drohobych.net/?p=39556 [ 8 грудня 2015 у Wayback Machine.]
Посилання
- Шульц Бруно // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2006. — Т. 2 : Л — Я. — С. 808. — .
- Фотогалерея: Мандрівка Дрогобичем до 125-річчя від дня народження Бруно Шульца [ 17 липня 2017 у Wayback Machine.] dw.com/uk
- Переклади українською творів Бруно Шульца, Ґеорґа Гадамера, Мартіна Гайдеґґера, та ін. [ 20 грудня 2004 у Wayback Machine.]
- Світлана Матвієнко. «Святий Бруно, безсмертний… (та сама розмова)»[недоступне посилання з червня 2019]
- brunoschulz.org [ 10 грудня 2004 у Wayback Machine.] (пол.)
- Анджей Хцюк. Бруно Шульц — зачарований і звичайний [ 25 березня 2013 у Wayback Machine.]
- Верховної Ради України «Про відзначення 120-річчя з дня народження видатного польського письменника і художника Бруно Шульца» [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Стінопис Бруно Шульца, коротка довідка на сайті Музею «Дрогобиччина» [ 19 лютого 2014 у Wayback Machine.]
- На Львівщині науковці знайшли матеріали про доброчинну діяльність Бруно Шульца [ 2 серпня 2017 у Wayback Machine.] // zik.ua, 1 серпня 2017
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Shulc Lib Bruno Shulcpol Bruno SchulzPortret Bruno Shulca z pam yatnoyi tablici na rodinnomu budinku v DrogobichiIm ya pri narodzhenniBruno ShulcNarodivsya12 lipnya 1892 1892 07 12 Drogobich Avstro UgorshinaPomer19 listopada 1942 1942 11 19 50 rokiv Drogobich Distrikt GalichinaKrayina Avstro Ugorshina ZUNR UNR Polska RespublikaDiyalnistpismennik grafikSfera robotiliteraturaAlma materNacionalnij universitet Lvivska politehnika Mova tvorivpolskaRoki aktivnosti1912 1 1942 1 Magnum opusSanatorij pid klepsidroyu i Cinamonovi kramniciNagorodiSajt dialog lviv ua schulz Bruno Shulc u VikishovishiVulicya Shevchenka v Drogobichi Misce na trotuari mizh dvoma derevami de bulo vbito Bruno Shulca Pam yatna plita na trotuari na misci zagibeli Bruno Shulca Bru no Shulc pol Bruno Schulz 12 lipnya 1892 Drogobich 19 listopada 1942 Drogobich polskij pismennik ta hudozhnik yevrejskogo pohodzhennya Svoyi tvori pisav polskoyu movoyu Literaturni kritiki stavlyat knizhki Bruno Shulca na odin riven z tvorami Marselya Prusta ta Franca Kafki Posmertna slava Bruno Shulca svitovogo rivnya Vsya tvorchist Bruno Shulca mozhe rozglyadatis yak reminiscenciya tih vrazhen ta perezhivan yaki vin vinis zi svogo ditinstva sho projshlo u patriarhalnij yevrejskij rodini u Drogobichi galickomu misti z jogo pevnim ukladom zhittya tradiciyami i ritualami Najvidomishi literaturni tvori Cinamonovi kramnici ta Sanatorij pid klepsidroyu BiografiyaZgidno z metrichnimi knigami narodivsya Bruno Shulc na peredmisti Miski Zagorodi Zagrody Miejskie zahidna okolicya za Rinkom u domi pid 437 Navchavsya u Drogobickij derzhavnij gimnaziyi imeni Franca Josifa I Lvivskomu politehnichnomu instituti ta Videnskij akademiyi mistectv stazhuvavsya v Parizhi Varshavi U 1924 1941 rokah pracyuvav uchitelem malyuvannya ta ruchnoyi praci u derzhavnij cholovichij gimnaziyi im Korolya Vladislava II Yagajla u Drogobichi Odnim z jogo uchniv buv Andzhej Hcyuk yakij zalishiv tepli spogadi pro svogo vchitelya Bruno Shulc pismennik ta zhivopisec talant yakogo probudzhenij ponadchutlivim nezvichajnim sprijnyattyam seredovisha sho jogo otochuvalo Takim chinom ditinstvo stalo dlya majbutnogo mistcya nevicherpnim dzherelom nathnennya Mistectvo yake meni najblizhche ce vminnya povertatisya v minule u ditinstvo Koli b bula mozhlivist spryamuvati chas u zvorotnij bik yakoyus prihovanoyu stezhkoyu potrapiti v ditinstvo znovu perezhiti jogo povnotu i vseob yemnist ce stalo b nadbannyam genialnoyi mesianskoyi dobi yaku obicyayut i yakoyu klyanutsya vsi mifologiyi svitu ziznavavsya Bruno Shulc yakij viris u bagatomovnomu seredovishi v rodini polska j nimecka movi a na vulici she j ukrayinska ta yidish Na pochatku 20 h rokiv Bruno Shulc pracyuvav nad ciklom malyunkiv Kniga idolopoklonnictva brav uchast u kolektivnih ekspoziciyah u Varshavi ta Lvovi Todi zh vin u Zakopanomu oznajomivsya z pismennikami V Riffom ta Deboroyu Fogel Listuvannya z cimi odnodumcyami sklali osnovu pershoyi knigi Bruno Shulca Cinamonovi kramnici yaku jomu vdalosya vidati za spriyannya vidomoyi pismennici Debyut Shulca stav sensaciyeyu v Polshi Z nim znajomlyatsya predstavniki molodogo literaturnogo pokolinnya Vitold Gombrovich Yulian Tuvim Tadeush Breza Jogo opovidannya z radistyu drukuyut u stolichnih zhurnalah Vinikaye diskusiya v yakij Bruno Shulc oderzhuye zmogu sformulyuvati svoye bachennya osnov poetiki Cinamonovih kramnic Ya vvazhayu Kramnici avtobiografichnoyu povistyu Ne lishe tomu sho vona napisana vid pershoyi osobi i sho v nij mozhna znajti podiyi ta perezhivannya ditinstva avtora Kramnici avtobiografiya a shvidshe duhovnij rodovid oskilki v nij vidtvoreno duhovne pohodzhennya azh do tih glibin de vono perehodit u mifologiyu tone v mifologichnomu sni Meni zavzhdi zdavalos sho vitoki individualnogo duhu yaksho dosit gliboko dosliditi yih gublyatsya v yakih nebud mifichnih netryah Ce ostannye dno dali yakogo proniknuti ne mozhna Nastupnogo pislya diskusiyi roku v programnomu ese Mifizaciya realnosti Bruno Shulc rozvinuv ideyi poetiki mifologizuvannya i zrobiv yih osnovoyu svoyeyi teoriyi literaturnoyi tvorchosti Prodovzhuyuchi liniyu Martina Gajdeggera vin shukaye zv yazku mizh prichinnonaslidkovistyu dijsnosti ta zakonami poetichnoyi movi Slovo u Bruno Shulca nosij pershomifu u zv yazku z cim metu poeziyi vin bachit u rozkritti osnov buttya shovanih u slovi u povernenni do dzherel slova ta zhittya Pislya vihodu u svit Cinamonovih kramnic Bruno Shulc perezhivav najaktivnishij period svoyeyi tvorchosti pracyuvav nad knizhkoyu Sanatorij pid klepsidroyu perekladav Proces Franca Kafki Yak mistec Bruno Shulc formuvavsya pid vplivom filosofskih idej Karla Gustava Yunga ta Franca Kafki Vihodom 1937 roku Sanatoriyu zavershivsya period tvorchih uspihiv ta spodivan Bruno Shulca Jogo namagannya vidati knigi v Yevropi a takozh organizuvati vistavku tvoriv zhivopisu zavershilisya nevdachami Osobisti negarazdi mitcya rozvivalisya paralelno z tragichnimi yevropejskim podiyami 1939 roku spalahnula Druga svitova vijna Bruno Shulc perezhivaye v Drogobichi prihid i vidhid nacistskih ta radyanskih vijsk Jogo primushuyut malyuvati portret Josifa Stalina j polotno Zvilnennya narodu Zahidnoyi Ukrayini Potim areshtovuyut za vikoristannya v kartini blakitnih i zhovtih koloriv Za nimciv Bruno Shulc perebuvaye v yevrejskomu getto i vreshti tragichno gine vid kuli nimeckogo oficera Cikavo sho istoriya kohannya Bruno Shulca pov yazana z Yuzefinoyu Shelinskoyu kotra bula jogo narechenoyu Odnak vona chasto revnuvala Shulca do drogobickih povij yakih vin malyuvav Pislya smerti mitcya Yuzefina vchinila samogubstvo 1992 rik YuNESKO progolosila rokom Bruno Shulca Jogo knigi Cinamonovi kramnici ta Sanatorij pid klepsidroyu perekladeni na vsi yevropejski movi a takozh na yaponsku gebrejsku korejsku Dim pam yati Misto Bruno Shulca na vul Truskavecka 9 u Drogobichi Franciya udostoyila mistcya posmertno najprestizhnishoyi literaturnoyi premiyi Kanskij festival visokogo prizu za film za povistyu Sanatorij pid klepsidroyu dokumenti pov yazani z jogo biografiyeyu reprezentovani v Centri yevrejskoyi istoriyi v Manhetteni SShA Izrayiltyani virubali p yat fresok Bruno Shulca v Drogobichi j vivezli do memorialnogo muzeyu Holokostu v Izrayili Ci freski viyaviv nimeckij rezhiser B Gejssler Kilka krayin nini zmagayutsya za pravo vvazhati Bruno Shulca svoyim mistcem hocha kilka desyatilit tomu jogo tvorchist bula vidoma lishe viddanim prihilnikam jogo talantu nasampered u Polshi Bruno Shulc sogodni vvazhayetsya odnim z tih mitciv svitu yaki ne lishe vidobrazili duh suchasnoyi yim dobi ale j svoyeyu tvorchistyu spriyali formuvannyu novoyi gumanitarnoyi strategiyi Ideya mifologizmu vidrodzhena naprikinci XIX stolittya tvorchistyu Fridriha Nicshe ta Riharda Vagnera v HH stolitti stala odniyeyu z providnih kategorij kulturi Proza Bruno Shulca zvernena ne stilki do osobistoyi biografiyi chi istoriyi skilki do interpretaciyi vichnih dumok sho zakladeni v osnovu biblejskogo mifu Galicki realiyi vlasne drogobicki vulici magazini gimnaziya teatr buli dlya pismennika postijnim dzherelom misteckogo nathnennya yak Vitebsk dlya M Shagala chi Dublin dlya Dzhejmsa Dzhojsa Stvorenij tvorchoyu uyavoyu Bruno Shulca mifologichnij obraz Mista simvolichnij prostir yakomu pritamanni universalni risi znovu zh taki vitvorenogo Shulcem Vsesvitu maye konkretni risi vse togo zh Drogobicha Stislij zhittyepis 1892 12 lipnya narodivsya u Drogobichi Buv najmolodshim z ditej Yakuba Shulca yakij pohodiv z Sudovoyi Vishni vlasnika kramnici z tkaninami u Drogobichi na pl Rinok 10 i Gendel Genriyetti z domu Kuhmarker yaka pohodila z rodini drogobickih torgovciv lisom i vlasnikiv tartaka V rodini Shulciv bulo she dvoye ditej Izidor ta Ganya 1910 Otrimav atestat iz najkrashimi ocinkami i primitkoyu Rekomenduvati do navchannya v universiteti Za poradoyu rodini zdaye vstupni ispiti ne na malyarstvo a na budivelnij viddil Lvivskoyi Politehniki U zv yazku z hvoroboyu batka bula likvidovana kramnicya i rodina pereselilas u dim sestri Shulca Gani Gofmanovoyi po vul Bednarskij 1915 Rodinnij budinok Shulciv na ploshi Rinok 10 buv spalenij rosiyanami pid chas voyennih dij u Drogobichi 23 chervnya u vici 69 rokiv pomiraye batko Shulca Yakub 1918 Priyednuyetsya do grupi Kalleia stvorenoyi molodimi shanuvalnikami mistectva z oseredku yevrejskoyi inteligenciyi Drogobicha V cej chas intensivno zajmayetsya samoosvitoyu bagato chitaye i malyuye 1920 Rozpochinaye pracyu nad Idolopoklonnoyu Knigoyu Xiega balwochwalcza 1922 berezen bere uchast u kolektivnij vistavci u varshavskij Zachecie Cherven uchast u kolektivnij vistavci Tovaristva priyateliv krasnih mistectv Towarzystwo Przyjaciol Sztuk Pieknych TPSP u Lvovi 1923 Viyizhdzhaye do Varshavi Za poserednictvom p Kejlin z yakoyu poznajomivsya u Kudovi vikonuye tam ryad portretiv na zamovlennya Kilka jogo robit pokazano na Vistavci prac yevrejskih hudozhnikiv u Vilni 1928 lito v Truskavci eksponuyetsya vistavka risunku grafiki ta olijnih robit Shulca Jogo zvinuvachuyut u pornografiyi i vimagayut zakrittya vistavki 1929 Bruno Shulca u Drogobichi nazivayut odnim z najvidomishih meshkanciv mista 1930 traven vistavlyaye svoyi roboti v odnomu iz zaliv Lvivskogo Salonu takozh vistavlyayetsya u Krakovi na vistavci yevrejskih hudozhnikiv Pid chas vidpochinku u Zakopanomu znajomitsya z Deboroyu Fogel yevrejsko polskoyu pismenniceyu perekladachkoyu istorikom mistectva 1931 V krakivskomu TPSP vidbuvayetsya pokaz prac Shulca 1933 gruden debyutuye u Wiadomosciach Literackich opovidannyam Ptahi v toj samij chas vidavnictvo Roj publikuye Cinamonovi kramnici 1934 V presi drukuyutsya jogo opovidannya Druga osin Lipneva nich Genialna epoha 1935 Publikaciya u chasopisah opovidan Kniga Dodo Edzo ta in 1937 U vidavnictvi Roj vihodit Sanatorij pid Klepsidrami 1938 listopad otrimuye Zolotij Lavr Polskoyi Akademiyi Literaturi 1939 Ostannya publikaciya za zhittya Shulca stattya Zof ya Nalkovska na tli svoyeyi novoyi povisti Skamander 108 110 V anketi Wiadomosci Literackich V majsternyah polskih pismennikiv i vchenih Shulc pishe pro pidgotovanu nim novu knizhku sho skladalas z 4 dovgih opovidan 11 veresnya nimecki vijska zajnyali Drogobich Pershi strati yevreyiv 17 veresnya vijska Chervonoyi Armiyi vvijshli do Polshi 24 veresnya nimci zalishayut Drogobich jogo zajmayut radyanski vijska Shulc prodovzhuye pracyuvati vchitelem u shkoli 1940 veresen na zamovlennya vladi Shulc malyuye olijnu kartinu Vizvolennya Zahidnoyi Ukrayini Malyuye v zhovto sinih kolorah za sho buv areshtovanij i projshov dopit v NKVS yak ukrayinskij nacionalist 1941 22 chervnya napad Nimechchini na SRSR 1 lipnya nimecki vijska povertayutsya do Drogobicha Shkoli zakrivayutsya Shulc vtrachaye robotu Pochatok nimeckih represij proti yevreyiv Shulc potraplyaye pid opiku Feliksa Landau yakij zaluchaye jogo do malyarskih robit vikonuye stinopis u dityachij kimnati na villi de meshkav Landau i v kazino gestapo 27 listopada stracheno bagato yevreyiv u Borislavi sered nih ta yiyi narechenij sho staye strashnim udarom dlya Shulca Pereselennya yevreyiv do getto Shulc z rodinoyu pereseleni do odnopoverhovogo baraku po vul Stolyarskij 18 1942 Shulc hoche perehovati svoyi rukopisi ta risunki dlya cogo formuye yih u kilka tek i peredaye osobam poza getto Hvorij visnazhenij golodnij znahoditsya u glibokij depresiyi Druzi z Varshavi dopomogli jomu virobiti falshivi arijski dokumenti i gotuyetsya jogo vtecha z Drogobicha 19 listopada zabezpechenij falshivimi dokumentami ta groshima virishuye tikati z Drogobicha Po dorozi do yudenratu kudi jshov po hlib potraplyaye pid diku akciyu miscevogo gestapo proti yevreyiv Gine na vulici vid kuli Karla Gyuntera gestapivcya protivnika Landau TvorchistBilshist Shulcevih hudozhnih robit ta rukopisiv vtrachena vtrachene navit misce de buv pohovanij Najbilsha zbirka rukopisiv risunkiv grafik ta listiv Bruno Shulca zberigayetsya u Varshavskomu muzeyi Literaturi im A Mickevicha dekilka risunkiv ye u Lvivskij galereyi mistectv Muzej Drogobichchina maye na zberezhenni kilka restavrovanih fresok z villi Landau U fondah viddilu mistectv Lvivskoyi naukovoyi biblioteki im V Stefanika NAN Ukrayini neshodavno bula viyavlena odna z grafik Shulca yaka vvazhalas vtrachenoyu Grafika U svoyih grafikah vnutrishno vin mozhlivo najbilsh blizko stoyit do Kaprichos Gojyi Son rozumu vivilnena pidsvidomist rozmiti ramki mizh uyavoyu ta realnistyu harakterni oznaki pritamanni hudozhnij tvorchosti Shulca prisutni j v robotah jogo suchasnika Stanislava Ignaciya Vitkevicha ta cilogo ryadu hudozhnikiv ekspresionistichnogo napryamku Egona Shile Sam Vitkaci bachit prinalezhnist Shulca yak grafika do demonologiv I sprava tut ne v demonichnih personazhah a v tomu temnomu tli yake hovayetsya na samomu dni lyudskoyi dushi i kriz yake lishe zavdyaki znachnim zusillyam voli i roboti samoyi dushi prorostayut inshi gumanistichni pochuttya Najvidomishij cikl jogo risunkiv Idolopoklonna kniga viklikav u svij chas riznu reakciyu vid viznannya Shulca yak talanovitogo hudozhnika do zvinuvachen u pornografiyi Chastina risunkiv vikonana olivcem a chastina vazhkoyu i ridkovzhivanoyu tehnikoyu cliche verre prodryapuvannya na zasvichenomu fotopaperi Literatura Jogo literaturni tvori pochali drukuvatis zavdyaki pismennici yaka stala jogo pokrovitelkoyu u literaturnomu sviti Varshavi Vin nespodivano staye sensaciyeyu sezonu z nim listuyutsya taki znachni postati polskoyi kulturi yak Stanislav Ignacij Vitkevich Yulian Tuvim Vitold Gombrovich Shulc vtikav u svoyu uyavu magichno volodiyuchi darom pri dopomozi slova ta olivcya vitvoryuvati himernij svit Vin zavzhdi buv perekonanij sho sered usih cinnostej zemnogo zhittya najbilshu vartist maye duhovnij svit lyudini Yak zberegti napruzhene duhovne zhittya yakomu zavzhdi stoyat na pereshkodi trivialni zhittyevi obstavini i zagrozhuye depresiya ta melanholiya U jogo tvorah ta listah vidkrivayetsya lishe chastina togo ajsbergu yakim bulo napruzhene vnutrishnye zhittya mitcya Najvidomishi literaturni tvori Cinamonovi kramnici Sanatorij pid klepsidroyu Pershovidannya Cinamonovih kramnic Bruno Shulca mozhna pobachiti v muzejnij kimnati v primishenni peduniversitetu Povnij pereklad ukrayinskoyu movoyu cih tvoriv Bruno Shulca vikonav Andrij Shkrab yuk U 2014 roci za versiyeyu vidannya kniga Bruno Shulca Cinamonovi kramnici ta vsi inshi opovidannya v perekladi Yu Andruhovicha vhodyat do pereliku Top 5 populyarnih knig pro Drogobich Kniga otrimala chiselnu kilkist vidgukiv vid chitachiv ta kritikiv i stala najkupovanishim vidannyam drogobickogo avtora v Ukrayini U 2018 za versiyeyu vidannya Zmistovno com ua vhodit u Top 5 najvidomishih pismennikiv Drogobicha Shulcgejt Pid chas nimeckoyi okupaciyi pokrovitelem Shulca vistupiv SS Gauptsharfyurer Feliks Landau klyuchova postat u spravi znishennya galickih yevreyiv Landau zaproponuvav Shulcovi rozpisati kimnatu dlya svoyih malolitnih dochki j sina Bruno prikrasiv stini dityachoyi kazkovimi personazhami princesoyu licarem na koni gnomikami karetoyu z viznikom Na pochatku listopada 1942 r vsih yevreyiv Drogobicha pereselyayut do getto Shulc virishuye tikati z iniciativi Zofiyi Nalkovskoyi vin otrimuye groshi ta falshivi dokumenti 19 listopada 1942 r mayuchi potribni dokumenti Bruno Shulc mav tikati Togo samogo dnya piznishe nazvanogo chornim chetvergom v getto vinikla strilyanina v hodi yakoyi Bruno Shulc buv ubitij dvoma postrilami v golovu sharfyurerom SS Misce pohovannya nevidome Majzhe 60 rokiv ci rozpisi zalishalisya legendoyu I os naprikinci pershoyi dekadi lyutogo 2002 roku v odnomu iz privatnih pomeshkan Drogobicha Lvivska oblast nimecki kinodokumentalisti na choli z Benyaminom Gajslerom znajshli kazkovu kimnatu villi Landau A na pochatku 3 yi dekadi travnya ponad polovinu cih zobrazhen bulo demontovano i nelegalno vivezeno za mezhi Ukrayini predstavnikami yerusalimskogo Institutu Golokostu Yad Vashem 1 20 kvitnya 2014 u Wayback Machine Emisar Yad Vashem Mark Shraberman yakij viviz freski ranishe mav problemi z ukrayinskoyu mitniceyu Jogo vzhe zatrimuvali pri sprobi vivozu z Ukrayini istoriko kulturnih eksponativ Zgidno z ukrayinskim zakonodavstvom rozpisi ye vlasnistyu derzhavi navit koli gospodari ye vlasnikami privatizovanoyi kvartiri Pislya dovgih peremovin mizh Izrayilem ta Ukrayinoyu koordinovanih Prezidentom V Yushenkom v Yerusalimi vice prem yer ministrom Ivanom Vasyunikom buv pidpisanij protokol zgidno z yakim memorialnij kompleks Yad Vashem otrimav pravo koristuvannya rozpisami protyagom 20 rokiv tri freski peredani muzeyu Yad Vashem inshi p yat perebuvayut v Ukrayini v muzeyi Drogobichinna pislya restavraciyi KritikaTvorchist Bruno Shulca zahoplyuye biografiv i doslidnikiv ale hudozhnij svitoglyad avtora she ne znajshov ani nasliduvachiv ani prodovzhuvachiv Zgadki pro B Shulca virazheni perevazhno v alyuziyah stilistichnih reminesenciyah prote nemaye poslidovnikiv jogo tvorchosti yaki b nasliduvali shulcivski filosofiyu u tvorchosti yakih v centri bula b i jogo estetika Sered najnovishih napryamkiv vivchennya tvorchosti B Shulca ye doslidzhennya literaturnih vtilen B Shulca u tvorchosti polskih ta ukrayinskih a takozh ispanskih nimeckih ta navit niderlandskih pismennikiv Inshim napryamkom ye sprobi interpretaciyi shulcivskogo tekstu ta sprobi prochitan Bruno Shulca Skladnist sprijnyattya prozi Shulca zalezhit vid zdatnosti lyudini vidchuvati slovo i obraz vid kulturi i osvichenosti Vivchennyam tvorchosti i zhittya B Shulca zajmalisya vcheni ta kritiki z riznih krayin Tak napriklad pro poetiku i filosofiyu mistectva Bruno Shulca porivnyano z inshimi pismennikami napisano dosit malo Jogo tvorchist doslidzhuvali polski kritiki suchasniki S Vitkevich Z Nalkovska a piznishe A Sandauer Ye Ficovskij ta in Sogodni tvorchistyu B Shulca zajmayutsya taki ukrayinski doslidniki yak V Menok D Drozdovskij statti ta narisi pro jogo tvorchist i zhittya pishut Yu Andruhovich A Pavlishin A Bondar Sered polskih doslidnikiv varto vidznachiti Ye Yazhembskogo V Panasa Ya Gondovicha Ye Kurilyuka M Kitovsku Lisyak Okrim ukrayinskih ta polskih doslidnikiv varto prigadati amerikanskih vchenih F Rota ta Dzh Apdajka Najvazhlivishoyu i najbilshoyu praceyu pro tvorchist i zhittya B Shulca ye monografiya polskogo doslidnika Yezhi Ficovskogo Regioni velikoyi yeresi 1967 yaku na ukrayinsku movu pereklav A Pavlishin Proza B Shulca bula perekladena riznimi movami zokrema anglijskoyu nimeckoyu ispanskoyu kitajskoyu portugalskoyu ukrayinskoyu ta rosijskoyu Na ukrayinsku movu prozu B Shulca perekladali M Yakovin I Gnatyuk A Shkrab yuk T Voznyak Novishi perekladi vikonali V Menok A Pavlishin ta Yu Andruhovich yakij vpershe pereklav ukrayinskoyu opovidannya Osin Respublika mrij Kometa ta Vitchizna Za zhittya Bruno Shulca jogo tvorchistyu zahoplyuvavsya polskij literaturnij avangard jogo cinuvala liva inteligenciya v tomu chisli Karol Kurilyuk do chijogo lvivskogo kulturnogo zhurnalu Signali 1934 1939 vin dopisuvav Tvorchist B Shulca ocinyuyut duzhe visoko i kritiki pririvnyuyut tvorchist polskogo pismennika modernista do tvorchosti cheskogo modernista F Kafki Hocha porivnyano z F Kafkoyu B Shulc ne takij vidomij ta menshe doslidzhenij Sogodni tvorchist Bruno Shulca ye ne lishe ob yektom naukovoyi ale j misteckoyi recepciyi chislennih adaptacij ta alyuzij a vin sam ye personazhem svitovoyi literaturi B Shulc stav literaturnim personazhem u romani Divis gaslo lyubov izrayilskogo pismennika Davida Grosmana u romani Mesiya zi Stokgolma amerikanskoyi pismennici Sintiyi Ozik i v bagatoh inshih Vshanuvannya pam yati Vazhlivoyu podiyeyu yaka pov yazana z postattyu i tvorchistyu B Shulca ye Mizhnarodnij festival Bruno Shulca u Drogobichi yakij Igor ta Vira Menok vpershe organizuvali 2004 roku Kozhni dva roki na festivali vidbuvayutsya literaturni zustrichi konferenciyi seminari vistavki prisvyacheni zhittyu i tvorchosti B Shulca ta inshim polskim pismennikam avangardistam Zavdyaki iniciativi Igorya ta Viri Menok bulo stvoreno Muzej Bruno Shulca v Drogobichi ta vstanovleno pam yatnu tablichku na rozi vulic de pomer vidatnij pismennik Okrim cogo vshanuvannya pam yati B Shulca vidbuvayetsya ne lishe v Ukrayini u ridnomu misti pismennika a j v polskih mistah Lyublini ta Vroclavi U 2012 roci vidbuvsya festival After Schulz u Chikago SShA 2022 ij rik u Polshi oficijno bude rokom Bruno Shulca Pro ce jdetsya u rezolyuciyi yaku oprilyudnili na sajti Senatu Polshi Za rezolyuciyu progolosuvali dev yanosto sim senatoriv proti odin Pid chas uhvalennya rishennya voni nagadali sho u 2022 roci bude 130 ta richnicya vid dnya narodzhennya mitcya i 80 ta richnicya jogo smerti U misti Drogobich ye vulicya Bruno Shulca Publikaciya tvoriv ukrayinskoyuShulc B 1892 1942 Sklepi cinamonovi Sklepy cynamonowe opovidannya Bruno Shulc per z pol L Skop T Duman il L Skopa Muzej Drogobichchina Tvorche ob nya Kaktus Drogobich Lviv obl Kolo 2012 62 1 s il 14 sm Tekst paral ukr pol 1 000 pr ISBN 978 617 642 016 3 Bruno Shulc Cinamonovi kramnici ta vsi inshi opovidannya v perekladi Yuriya Andruhovicha per z pol Yurij Andruhovich A BA BA GA LA MA GA K 2017 384 s ISBN 978 617 585 034 3PrimitkiRKDartists d Track Q17299517 Stecyuk Oleg 2016 Lokalna mandrivka Drogobichem Turistichnij putivnik ukrayinskoyu Drogobich Posvit s 75 ISBN 9786177401307 ukr 27 travnya 2022 Arhiv originalu za 27 travnya 2022 Procitovano 30 travnya 2022 Arhiv originalu za 20 veresnya 2016 Procitovano 18 travnya 2016 Top 5 populyarnih knig pro Drogobich 23 veresnya 2015 u Wayback Machine Stecyuk Oleg 05 07 2018 Zmistovno com ua Arhiv originalu za 18 lipnya 2018 Procitovano 18 07 2018 Arhiv originalu za 1 grudnya 2017 Procitovano 26 listopada 2017 chytomo com ukr 29 listopada 2021 Arhiv originalu za 1 grudnya 2021 Procitovano 1 grudnya 2021 LiteraturaAleksandrovich V Shulc Bruno 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 668 ISBN 978 966 00 1359 9 Rudzickij Artur Evrejskie klassiki iz Drogobycha Bruno Shulc i E Lilien Antikvar Kiev 2007 12 Vitalij Ablicov Galaktika Ukrayina Ukrayinska diaspora vidatni postati K KIT 2007 436 s Andruhovich Yurij Ostannij z Atlantidi Pislyamova perekladacha Shulc Bruno Cinamonovi kramnici ta vsi inshi opovidannya V perekladi Yuriya Andruhovicha K A ba ba ga la ma ga 2012 S 377 382 Dorosla seriya Lazorak B Tron miskoyi galereyi ta Mij mistichnij shlyub z mistectvom nevidomi kritichni teksti profesora Bruno Shulca pro malyarstvo drogobickih hudozhnikiv Feliksa Lyahovicha ta Efrayima Liliyena 1937 1938 http maydan drohobych net p 39556 8 grudnya 2015 u Wayback Machine PosilannyaShulc Bruno Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2006 T 2 L Ya S 808 ISBN 966 692 744 6 Fotogalereya Mandrivka Drogobichem do 125 richchya vid dnya narodzhennya Bruno Shulca 17 lipnya 2017 u Wayback Machine dw com uk Perekladi ukrayinskoyu tvoriv Bruno Shulca Georga Gadamera Martina Gajdeggera ta in 20 grudnya 2004 u Wayback Machine Svitlana Matviyenko Svyatij Bruno bezsmertnij ta sama rozmova nedostupne posilannya z chervnya 2019 brunoschulz org 10 grudnya 2004 u Wayback Machine pol Andzhej Hcyuk Bruno Shulc zacharovanij i zvichajnij 25 bereznya 2013 u Wayback Machine Verhovnoyi Radi Ukrayini Pro vidznachennya 120 richchya z dnya narodzhennya vidatnogo polskogo pismennika i hudozhnika Bruno Shulca 24 listopada 2016 u Wayback Machine Stinopis Bruno Shulca korotka dovidka na sajti Muzeyu Drogobichchina 19 lyutogo 2014 u Wayback Machine Na Lvivshini naukovci znajshli materiali pro dobrochinnu diyalnist Bruno Shulca 2 serpnya 2017 u Wayback Machine zik ua 1 serpnya 2017