Хо́дорівці — село в Україні, в Кам'янець-Подільській міській громаді Кам'янець-Подільського району Хмельницької області.
село Ходорівці | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Хмельницька область | ||||
Район | |||||
Громада | Кам'янець-Подільська міська громада | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1460 | ||||
Населення | 872 мешканці (1998 рік) | ||||
Поштовий індекс | 32361 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°35′41″ пн. ш. 26°31′23″ сх. д. / 48.59472° пн. ш. 26.52306° сх. д.Координати: 48°35′41″ пн. ш. 26°31′23″ сх. д. / 48.59472° пн. ш. 26.52306° сх. д. | ||||
Місцева влада | |||||
Карта | |||||
![]() Ходорівці | |||||
![]() Ходорівці | |||||
Мапа | |||||
|
Географія
Подільське село Ходорівці розташоване за 11,2 кілометрів від Кам’янця-Подільського вздовж річки Кармалітанка. Рельєф, де розміщується населений пункт - легка хвиляста рівнина. Село являє собою невелику долину і рівнину, є невеликі підвищення. У 2-х кілометрах від села розташовано ліс – ділянкою 300 га, державного підпорядкування. Ґрунти місцевості – чорноземні. На відстані 1-го кілометра від центру села проходить автошлях національного значення Н03.
Клімат
Ходорівці знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом, але діяльність людини призводить до поганих змін та глобального потепління. Рівень наповнення річок водою в області становить лише 20 % від необхідного стандарту, значна частина земної поверхні стає посушливою. Для покращення ситуації варто було б відновлювати екосистеми та лісові насадження.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDBodmJHOWtiMjF2Y2w4eExuQnVaeTh5TURCd2VDMUliMnh2Wkc5dGIzSmZNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
На території села виявлено залишки поселення скіфських часів.
Перша згадка в документах про село — 1460 року, як село в числі 32 інших подільських сіл, що подаровані польським королем Кам'янецькій біскупії за те, що біскуп допомагав магнатам захопити Поділля у 1436 році.
Судячи по налогових документах село швидко зростало. У 1530-1542 роках Ходорівці сплачували податки за сім плугів, або сім ланів і належали панам Копиченському і П'ясецькому. В 1565 році Ходорівцями володіли пани Сокиринський і Іван Кримський. В 1678 році Ходорівці числилися за панами Дубровськими, Поплавськими, Грушецькими. В 1771 році Ходорівцями володіла поміщиця Розалія Рознятовська, а потім Мартин Деревський.
Селяни були звільнені від кріпосного права в 1861 році. На честь цієї події в багатьох селах Поділля на в'їздах встановлювали пам'ятні фігури, такі збереглись в селах: Нігин, Черче. Ця традиція помаленьку відновлюється, встановлюються статуї Божої Матері чи інші фігури.
1863 року селяни втрачають можливість користуватись рідною мовою, видано таємне розпорядження — Валуєвський циркуляр, що наказував призупинити видання значної частини книг, написаних українською мовою, а згодом доповнено Емським указом.
Церква святого Миколи відома з 1707 року. Вона була дерев’яна, з балок, обліплених глиною, з одним низьким верхом. В 1759 році крита гонтою. Нова дерев’яна церква збудована в 1783 – 1789 роках — з ялинового дерева, верх восьмигранний. Під час ремонту 1883 році до церкви прибудована дзвіниця.
В революцію 1905-1907 роках селяни підняли повстання, в цей час в село прибув Петро Савчук – робітник, який організував селян на боротьбу з поміщиками.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpsTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmY3pFM05UY3VhbkJuTHpJd01IQjRMVk4wWVcxd1gyOW1YMVZyY21GcGJtVmZjekUzTlRjdWFuQm4uanBn.jpg)
Часи УНР частини Української Галицької Армії на деякий час розташувалися в селах: Вербка, Безнісківці, Цівківці, Ходорівці, Янчинці, Кульчіївці, Баговиця, Станіславівка. Внаслідок поразки Перших визвольних змагань на початку XX століття, село надовго окуповане російсько-більшовицькими загарбниками.
Радянська окупація принесла колективізацію та розкуркулення, мешканці села зазнали репресій. Багатьох частинах Поділля відбувались масові селянські повстання, проти радянської влади.
Село славилося розписами хат, про що 1928 року в Києві видала спеціальну працю «Розписи хат в селі Ходорівцях на Кам’янеччині».
В 1932–1933 селяни села пережили сталінський голодомор.
Роки Великого терору 1936-1937 вбито осіб різних національностей і професій, багато людей було виселлено як сім'ї «ворогів народу».
За час німецької окупації в Німеччину було забрано 138 людей, багато з яких не повернулося. По закінченню Другої світової війни у 1946—1947 роках мешканці села вчергове пережили голод.
В 1965 році введений в експлуатацію новий будинок культури на 450 місць. 1972 року в селі Ходорівці відкрито нову двоповерхову школу.
З 1991 року в складі незалежної України.
З 2020 року шляхом об'єднання Кам'янець-Подільської міської ради обласного значення та Колибаївської і частини Довжоцької сільських територіальних громад, село увійшло до складу міської територіальної громади. Об'єднання в громаду має створити умови для формування ефективної і відповідальної місцевої влади, яка зможе забезпечити комфортне та безпечне середовище для проживання людей.
16 травня 2022 року віряни релігійної громади святого Архистратига Михаїла у селі Ходоровці на зборах одностайно підтримали перехід до Православної Церкви України.
Населення
За даними на 1998 рік: дворів — 320, мешканців — 872.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 876 осіб.
Згідно перепису 2015 року селі проживало 775 осіб, населення села скоротилось на 11,53 % порівняно зі 2001 роком та 11,12 % з 1998.
Мова
У селі поширені західноподільська говірка та південноподільська говірка, що відносяться до подільського говору, який належить до південно-західного наріччя.
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 97,84 % |
російська | 1,59 % |
румунська | 0,23 % |
вірменська | 0,11 % |
угорська | 0,11 % |
білоруська | 0,11 % |
Релігія
- Церква Святого Архистратига Михаїла (ПЦУ)
Відомі люди
Народились
- Борис Андрійович Сугеров (1921 — 1943) — радянський командир роти, Герой Радянського Союзу. В 1996 році в селі відкрито пам'ятник Борисові Сугерову.
- — баяніст, заслужений артист України (1990).
- — історик, архівіст, педагог, кандидат історичних наук.
- Олександр Володимирович Мазурчак — політик, колишній міський голова міста Кам'янець-Подільський.
- Роман Миколайович Наглюк — кадровий офіцер першого батальйону 24-ї окремої механізованої Залізної бригади імені Данила Галицького, капітан загинув під час проведення антитерористичної операції на Донбасі, йому виповнилося лише 28 років. Почесний громадянин Кам'янець-Подільського району (посмертно) було присвоєно за мужність, відвагу і героїзм, проявлені при звільненні України від російських загарбників.
Проживали, перебували
- — директор ПП «Авант-Агро» в селі Ходорівці, батько Владислава Ваната.
Охорона природи
Село лежить у межах національного природного парку «Подільські Товтри». Біля села розташована ботанічна пам'ятка природи — «Алея горіха волоського».
Світлини
- Свято-Михайлівська церква
- Старостат
- Клуб
- Школа
- Пекарня
Див. також
- Поділля — історико-географічна область.
- Подоляни — етнографічна група українців, населення Поділля.
- Подільський говір — різновид говорів української мови.
Примітки
- Ходорівці с.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 727-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області»
- Московські попи зачинились у храмі: громада на Кам’янеччині “за” перехід до ПЦУ.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Хмельницька область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
Джерела
- Повернувся гранітним у село // Кам'янець у серпні. — 2001. — С. 17.
- Твої герої, Кам'янеччино. — Кам'янець-Подільський, 2005. — С. 94—103.
- Ходорівці // Історія міст і сіл Української РСР. Хмельницька область. — К., 1971. — С. 364.
- Chodorówce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 610. (пол.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ho dorivci selo v Ukrayini v Kam yanec Podilskij miskij gromadi Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti selo HodorivciGerb Hodorivciv Prapor HodorivcivSvyato Mihajlivska cerkvaSvyato Mihajlivska cerkvaKrayina UkrayinaOblast Hmelnicka oblastRajon Kam yanec Podilskij rajonGromada Kam yanec Podilska miska gromadaOsnovni daniZasnovane 1460Naselennya 872 meshkanci 1998 rik Poshtovij indeks 32361Geografichni daniGeografichni koordinati 48 35 41 pn sh 26 31 23 sh d 48 59472 pn sh 26 52306 sh d 48 59472 26 52306 Koordinati 48 35 41 pn sh 26 31 23 sh d 48 59472 pn sh 26 52306 sh d 48 59472 26 52306Misceva vladaKartaHodorivciHodorivciMapa Hodorivci u VikishovishiGeografiyaPodilske selo Hodorivci roztashovane za 11 2 kilometriv vid Kam yancya Podilskogo vzdovzh richki Karmalitanka Relyef de rozmishuyetsya naselenij punkt legka hvilyasta rivnina Selo yavlyaye soboyu neveliku dolinu i rivninu ye neveliki pidvishennya U 2 h kilometrah vid sela roztashovano lis dilyankoyu 300 ga derzhavnogo pidporyadkuvannya Grunti miscevosti chornozemni Na vidstani 1 go kilometra vid centru sela prohodit avtoshlyah nacionalnogo znachennya N03 Klimat Hodorivci znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom ale diyalnist lyudini prizvodit do poganih zmin ta globalnogo poteplinnya Riven napovnennya richok vodoyu v oblasti stanovit lishe 20 vid neobhidnogo standartu znachna chastina zemnoyi poverhni staye posushlivoyu Dlya pokrashennya situaciyi varto bulo b vidnovlyuvati ekosistemi ta lisovi nasadzhennya IstoriyaNacionalnij bank represovanihSpisok zhertv Golodomoru Hmelnicka oblast Na teritoriyi sela viyavleno zalishki poselennya skifskih chasiv Persha zgadka v dokumentah pro selo 1460 roku yak selo v chisli 32 inshih podilskih sil sho podarovani polskim korolem Kam yaneckij biskupiyi za te sho biskup dopomagav magnatam zahopiti Podillya u 1436 roci Sudyachi po nalogovih dokumentah selo shvidko zrostalo U 1530 1542 rokah Hodorivci splachuvali podatki za sim plugiv abo sim laniv i nalezhali panam Kopichenskomu i P yaseckomu V 1565 roci Hodorivcyami volodili pani Sokirinskij i Ivan Krimskij V 1678 roci Hodorivci chislilisya za panami Dubrovskimi Poplavskimi Grusheckimi V 1771 roci Hodorivcyami volodila pomishicya Rozaliya Roznyatovska a potim Martin Derevskij Selyani buli zvilneni vid kriposnogo prava v 1861 roci Na chest ciyeyi podiyi v bagatoh selah Podillya na v yizdah vstanovlyuvali pam yatni figuri taki zbereglis v selah Nigin Cherche Cya tradiciya pomalenku vidnovlyuyetsya vstanovlyuyutsya statuyi Bozhoyi Materi chi inshi figuri 1863 roku selyani vtrachayut mozhlivist koristuvatis ridnoyu movoyu vidano tayemne rozporyadzhennya Valuyevskij cirkulyar sho nakazuvav prizupiniti vidannya znachnoyi chastini knig napisanih ukrayinskoyu movoyu a zgodom dopovneno Emskim ukazom Cerkva svyatogo Mikoli vidoma z 1707 roku Vona bula derev yana z balok obliplenih glinoyu z odnim nizkim verhom V 1759 roci krita gontoyu Nova derev yana cerkva zbudovana v 1783 1789 rokah z yalinovogo dereva verh vosmigrannij Pid chas remontu 1883 roci do cerkvi pribudovana dzvinicya V revolyuciyu 1905 1907 rokah selyani pidnyali povstannya v cej chas v selo pribuv Petro Savchuk robitnik yakij organizuvav selyan na borotbu z pomishikami Poshtova marka zobrazheno strilcya UGA Chasi UNR chastini Ukrayinskoyi Galickoyi Armiyi na deyakij chas roztashuvalisya v selah Verbka Bezniskivci Civkivci Hodorivci Yanchinci Kulchiyivci Bagovicya Stanislavivka Vnaslidok porazki Pershih vizvolnih zmagan na pochatku XX stolittya selo nadovgo okupovane rosijsko bilshovickimi zagarbnikami Radyanska okupaciya prinesla kolektivizaciyu ta rozkurkulennya meshkanci sela zaznali represij Bagatoh chastinah Podillya vidbuvalis masovi selyanski povstannya proti radyanskoyi vladi Selo slavilosya rozpisami hat pro sho 1928 roku v Kiyevi vidala specialnu pracyu Rozpisi hat v seli Hodorivcyah na Kam yanechchini V 1932 1933 selyani sela perezhili stalinskij golodomor Roki Velikogo teroru 1936 1937 vbito osib riznih nacionalnostej i profesij bagato lyudej bulo viselleno yak sim yi vorogiv narodu Za chas nimeckoyi okupaciyi v Nimechchinu bulo zabrano 138 lyudej bagato z yakih ne povernulosya Po zakinchennyu Drugoyi svitovoyi vijni u 1946 1947 rokah meshkanci sela vchergove perezhili golod V 1965 roci vvedenij v ekspluataciyu novij budinok kulturi na 450 misc 1972 roku v seli Hodorivci vidkrito novu dvopoverhovu shkolu Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini Z 2020 roku shlyahom ob yednannya Kam yanec Podilskoyi miskoyi radi oblasnogo znachennya ta Kolibayivskoyi i chastini Dovzhockoyi silskih teritorialnih gromad selo uvijshlo do skladu miskoyi teritorialnoyi gromadi Ob yednannya v gromadu maye stvoriti umovi dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi yaka zmozhe zabezpechiti komfortne ta bezpechne seredovishe dlya prozhivannya lyudej 16 travnya 2022 roku viryani religijnoyi gromadi svyatogo Arhistratiga Mihayila u seli Hodorovci na zborah odnostajno pidtrimali perehid do Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini NaselennyaZa danimi na 1998 rik dvoriv 320 meshkanciv 872 Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 876 osib Zgidno perepisu 2015 roku seli prozhivalo 775 osib naselennya sela skorotilos na 11 53 porivnyano zi 2001 rokom ta 11 12 z 1998 Mova U seli poshireni zahidnopodilska govirka ta pivdennopodilska govirka sho vidnosyatsya do podilskogo govoru yakij nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 97 84 rosijska 1 59 rumunska 0 23 virmenska 0 11 ugorska 0 11 biloruska 0 11 ReligiyaCerkva Svyatogo Arhistratiga Mihayila PCU Vidomi lyudiNarodilis Boris Andrijovich Sugerov 1921 1943 radyanskij komandir roti Geroj Radyanskogo Soyuzu V 1996 roci v seli vidkrito pam yatnik Borisovi Sugerovu bayanist zasluzhenij artist Ukrayini 1990 istorik arhivist pedagog kandidat istorichnih nauk Oleksandr Volodimirovich Mazurchak politik kolishnij miskij golova mista Kam yanec Podilskij Roman Mikolajovich Naglyuk kadrovij oficer pershogo bataljonu 24 yi okremoyi mehanizovanoyi Zaliznoyi brigadi imeni Danila Galickogo kapitan zaginuv pid chas provedennya antiteroristichnoyi operaciyi na Donbasi jomu vipovnilosya lishe 28 rokiv Pochesnij gromadyanin Kam yanec Podilskogo rajonu posmertno bulo prisvoyeno za muzhnist vidvagu i geroyizm proyavleni pri zvilnenni Ukrayini vid rosijskih zagarbnikiv Prozhivali perebuvali direktor PP Avant Agro v seli Hodorivci batko Vladislava Vanata Ohorona prirodiSelo lezhit u mezhah nacionalnogo prirodnogo parku Podilski Tovtri Bilya sela roztashovana botanichna pam yatka prirodi Aleya goriha voloskogo SvitliniSvyato Mihajlivska cerkva Starostat Klub Shkola PekarnyaDiv takozhPodillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi PrimitkiHodorivci s a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 12 chervnya 2020 roku 727 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Hmelnickoyi oblasti Moskovski popi zachinilis u hrami gromada na Kam yanechchini za perehid do PCU a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Hmelnicka oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danihDzherelaPovernuvsya granitnim u selo Kam yanec u serpni 2001 S 17 Tvoyi geroyi Kam yanechchino Kam yanec Podilskij 2005 S 94 103 Hodorivci Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Hmelnicka oblast K 1971 S 364 Chodorowce Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 610 pol