Ні́гин (до середини XVIII ст.— Нігин-Буда) — село в Україні, у Гуменецькій сільській територіальній громаді Кам'янець-Подільського району Хмельницької області.
село Нігин | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Хмельницька область |
Район | Кам'янець-Подільський район |
Громада | Гуменецька сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA68020030150061366 |
Облікова картка | Нігин. |
Основні дані | |
Засноване | 1530 (494 роки) |
Населення | 1275 осіб (2010) |
Територія | 2,45 км² |
Густота населення | 556,330 осіб/км² |
Поштовий індекс | 32320 |
Телефонний код | +380 3849 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°50′15″ пн. ш. 26°34′01″ сх. д. / 48.83750° пн. ш. 26.56694° сх. д.Координати: 48°50′15″ пн. ш. 26°34′01″ сх. д. / 48.83750° пн. ш. 26.56694° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 246 м |
Відстань до обласного центру | 90 км |
Відстань до районного центру | 19 км |
Найближча залізнична станція | Нігин |
Відстань до залізничної станції | 2,5 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 32325, Хмельницька обл., Кам'янець-Подільський р-н, с. Гуменці, вул. Центральна, 69 |
Карта | |
![]() Нігин | |
![]() Нігин | |
Мапа | |
|
Назва
Вперше село згадується під польською назвою Nichinia. Слово Nichinia співзвучне зі словом ніша, нора, печера-буда, що пізніше дало назву Нігин-Буда, як пізніше записано в документах 1560 року.
Географія
Село Нігин розташоване за 90 км від обласного центру та 19 км від районного центру. Висота над рівнем моря: 246 м. Територія села становить 2,45 км², з них 110,24 га — площа забудованих земель, 431 двір налічується у селі. Протяжність проїздів, вулиць, набережних — 23,5 км.
Клімат
Нігин знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом. Але діяльність людини досить часто призводить до екоциду, поганих змін та глобального потепління. Рівень наповнення річок водою по області становить лише 20 % від необхідного стандарту, значна частина земної поверхні стає посушливою. Для покращення ситуації варто було б проводити ревайлдинг, відновлювати екосистеми та лісові насадження.
Археологічні відомості
Перші люди на цій території жили з давніх часів, про що свідчать знахідки діб палеоліту, неоліту, трипільської культури. Також знайдені знаряддя праці і предмети побуту: серп, сокира-барда, ткацьке приладдя, ярмо, капшук з кресалом, рубель, дерев'яні і глиняні ковші-двійнята.
Історія
Перша згадка
Перша документальна згадка про Нігин, як про поселення, що належало Кам’янецькому римо-католицькому єпископату (біскупії) датується 1530 роком. 1537 року в селі налічувалося шість великих дворищ, що мали близько 130 десятин польової землі. До 1578 року площа польової землі збільшилась втричі, кількість населення зросла у 4—5 разів. В останній чверті XVI ст. в Нігині було 17 господарств, кожне з яких мало повний лановий наділ. Селяни відробляли на користь епіскопа 2—3 дні на тиждень панщини, шарваркові і сторожові дні, а також віддавали йому десяту частину пряжі, меду, яєць, птиці. Крім тяглих господарств, було 6 городників, 3 комірники, 7 вуглярів та ремісник.
XVI—XIX століття
У XVI—XVII століттях Нігин, як і інші села Поділля зазнали неодноразових спустошливих нападів татар. Це паралізувало його господарську діяльність, уповільнювало приріст населення. Про один з таких нападів розповідається в переказі, записаному київською археологічною експедицією, яка 1883 року досліджувала відомі Нігинські печери. Кожного разу, коли до Нігина і сусідніх сіл Залуччя і Черча надходили звістки про наближення татар, жителі збирали своє майно, дітей, старих та з допомогою високої драбини піднімалися до печери. Іноді їм доводилося жити тут тривалий час, і у печері нерідко влаштовувалися сватання та весілля. За переказом, під час одного весілля наречена таємно вийшла з печери, щоб принести хрещатого барвінку для вінка, але її помітили татари. Кілька вершників кинулися до дівчини, схопили і примусили сказати, де сховалися жителі села. Дізнавшись про схованку, татари проникли туди, закидали вузький прохід у печеру хмизом і підпалили його. Ні плач дітей, ні благання дорослих ніщо не допомогло. Всі, хто був у печері, загинули.
1795 року цариця Катерина II подарувала село сестрам: Александрі — дружині великого коронного гетьмана, графа Францішека Ксаверія Браницького, та Літт (до шлюбу Енгельгардт). Пізніше її дочка продала маєток і 287 кріпаків Сарнецьким, які володіли ним до 1895 року.
На початку XIX століття власник Нігина, використовуючи місцеві природні ресурси та працю селян-кріпаків, відкриває у своєму маєтку невеликі промислові підприємства — гуральню, броварню, тартак (лісопильню), цегельний завод, запроваджує гончарне виробництво, відновляє випалювання деревного вугілля.
Зменшувалася кількість дворів, що користувалися повним наділом землі, та збільшувалося число (піших) дворів, городників. У 1845 році з 98 кріпацьких господарств Нігина лише 37 мали повний польовий наділ (7,4 десятини), 52 двори користувалися половиною наділу, а 9 — лише присадибними ділянками. Чотири бобилі, що не мали землі і свого господарства, тулилися у родичів або в заможних господарів. З своїх наділів землі кріпаки збирали низькі врожаї — по сам-4, сам-5 (35—45 пудів з десятини).
Тяглі і піші господарства відбували по три дні панщини влітку і по два дні взимку, 12 згінних (літніх) і 12 шарваркових (будівельних) днів, несли нічну сторожу. Навіть ті селяни, що не користувались польовою землею, працювали на пана по два дні на тиждень влітку і по одному дню взимку. Для більшості селянських господарств була обов’язковою сплата грошового оброку (дарщизни). Тяглі двори платили пану по 1 крб. 80 коп., піші — по 60 коп. на рік сріблом.
Після запровадження у 1847—1848 роках так званих інвентарних правил за селянськими господарствами були закріплені ті ж наділи, якими вони користувалися й раніше. Панщина для чоловіків була зменшена з 145 днів на рік до 102, зате жінки зобов’язані були працювати в маєтку по одному дню на тиждень (до реформи вони відбували лише згінні дні, вирощували овочі на поміщицькому городі, виготовляли для панського двору пряжу). Крім того, кожне тягле і піше господарство мало відбувати на рік по 8 шарваркових днів та по 2 рази на місяць нести нічну сторожу.
За уставною грамотою у поміщика Сарнецького після реформи 1861 року залишилося близько 1050 десятин угідь, у т. ч. 389 десятин лісу. Селяни одержали тільки 495 десятин орної землі. Ні лісу, ні сіножатей вони не мали. Пан позбавив наділів збіднілих і дворових селян. У скарзі, надісланій 24 квітня 1871 року подільському губернатору, житель Нігина В. І. Слободян писав:
Ми, дворові, були переведені в будинок поміщика для різних робіт замість виконання звичайної повинності. Тепер, на наше нещастя, ми залишились без наділу і житла, тому самі не знаємо, що робити і куди дітись з дітьми. Нам особливо прикро, коли згадаємо, що наші кращі роки проведені у тяжкій праці в господарстві поміщика. До височайшого повеління про селян і після нього у нас була садиба чи орна земля, які мали бути залишені за нами, але зараз поміщик Сарнецький позбавив нас усього під приводом, що ми не записані до грамоти.
Губернські власті змушені були втрутитись і задовольнити деякі вимоги селян. Однак пан відмовився повернути ті ділянки землі, які належали кріпакам раніше. Він виділив їм малопридатні землі, що використовувалися під сіножаті.
Розмір земельного наділу, який закріплювався за селянським двором, залежав від майнового стану господарства. З 114 кріпацьких господарств Нігина, що користувалися польовою землею, лише 25 одержали повний наділ (по 7,4 десятини орної землі). 85 пішим дворам було відведено по 3,7 десятини, а за 4 городниками закріплено лише присадибні ділянки. За одержані землі нігинські селяни з 1864 року мали сплатити протягом 49 років 26,5 тис. карбованців.
«Положення» про реформу передбачало створення органів «селянського самоврядування», що були в повній залежності від поміщика і мали дуже обмежені функції. Нігинці здобули право проводити сільські сходи, які обирали сільського старосту і представників на волосний сход, розглядали питання про розподіл податків та повинностей, виносили постанови у справах про поділ родинного майна тощо.
У 1830-х роках XIX століття в селі засновано парафіяльну школу, яку відвідували діти службовців поштово-кінної станції та етапної в'язниці. У 1860-х роках деякий час працювала недільна школа грамоти, у 1887—1895 роках — школа для дівчаток, яка була згодом закрита за браком коштів. Майже 60 років парафіяльна школа розміщувалась у церковній сторожці і лише 1893 року на кошти громади для неї збудували приміщення. В школі працювало 2 вчителі, вчилося 70—80 дітей. Повний трирічний курс навчання закінчували лише 8—10 дітей заможних селян, решта залишала школу, ледве навчившись читати, писати та рахувати.
XX століття
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDBodmJHOWtiMjF2Y2w4eExuQnVaeTh5TURCd2VDMUliMnh2Wkc5dGIzSmZNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Наприкінці XIX — початку XX століття посилилося інтенсивне дроблення земельних наділів, яке було наслідком проникнення капіталістичних відносин і швидкого зростання населення села, призвело до створення значного прошарку безземельних і малоземельних селян.
1906 року з 278 селянських господарств 55 не мали польової землі, у 120 — наділ не перевищував одної десятини, 91 двір мав по 2—3 десятини і лише 12 господарств володіли 4—5 десятинами. На одного жителя села в середньому припадало по 0,43 десятини, а поміщик володів 792 десятинами кращих орних земель та 261 десятиною лісу.
Дрібними були наділи селян, та й ці клаптики землі вони не могли як слід обробити. Лише 128 господарств мали робочу худобу, 69 — плуги, 110 — рала, 96 — драпаки. В селі не було ні жаток, ні молотарок. При низькому рівні агротехніки і відсталій трипільній системі землеробства урожайність зернових протягом 1905—1913 рр. не перевищувала 60 пудів з десятини, а бідняцькі господарства збирали ще менше.
Частина нігинців займалася кустарними промислами. Десять господарств виробляли тканини, 8 — шевцювали, 4 — кравцювали, 17 — виконували столярні і теслярні роботи, 10 — виготовляли дрібні сільськогосподарські знаряддя.
Відсутність засобів до існування змушувала нігинців шукати заробітків на стороні. Частина селян виконувала сезонні роботи у господарстві поміщиці Іванової-Луценіної (нової власниці Нігинського маєтку), 32 господарства займалися візникуванням. Кожної весни десятки нігинських бідняків йшли у бессарабські степи, де чекала їх виснажлива праця в поміщицьких економіях. 14 селянських родин переселились у далекі оренбурзькі степи, а 27 жителів села подались за океан.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVEFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRalFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXlKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRrM1h5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxRakpmSlVRd0pUbEVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXhKVGsyTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxRVFlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUV3SlVReEpUazJKVVF3SlVJM0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1UmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNaVZFTVNVNFJpVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNU4xOGxSREFsT1RFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT1RaZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVTVSQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1Tmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Вздовж двох вулиць, що тяглися від шляху Кам’янець-Подільський —Проскурів до Товтрів, тулилися старенькі хати, часто з солом'яними стріхами. Біля шляху, з одного краю села височіла двоповерхова етапна в'язниця, на протилежному кінці — церква.
Нігин входив до Смотрицької фельдшерської дільниці, яку обслуговував лікар та фельдшер (колишній ротний санітар). Зазвичай, два медичні працівники не могли надати належної медичної допомоги жителям 23 населених пунктів, що входили до лікарняної дільниці.
У березні 1905 року селяни прогнали з поміщицького лісу стражників і почала рубати панський ліс. Влітку 1907 року в Нігинському маєтку відбувся страйк сільськогосподарських робітників: під час жнив жоден наймит не вийшов на панське поле. Страйк тривав понад місяць. Місцеві власті за активну участь у ньому заарештували і кинули до в’язниці 5 нігинських селян.
Нігинці у квітні 1917 року усунули від влади старосту та обрали сільський виконавчий комітет.
18 квітня (1 травня) 1917 року в Нігині вперше відбулася маніфестація жителів села, присвячена 1-му Травню.
Влітку селяни зажадали підвищення плати за роботу в Нігинському маєтку. Орендар Журавський розпорядився почати збирання хлібів жатками. Проте жінки не допустили робітників, що працювали на машинах. Орендар змушений був погодитися на збирання хліба за третій сноп.
Незабаром Журавський відмовився від оренди маєтку, і поміщиця передала нігинські землі в оренду власнику Маківського цукрового заводу. Але селяни запротестували проти такого рішення і на сільському сході оголосили землю громадською.
З лютого 1918 року село під владою Української держави Павла Скоропадського. Було призначено старосту, у травні тут з’явився загін державної варти. За опір властям було заарештовано прихильників більшовиків Тимчука і Рурського, а Гріншпуна розстріляно.
З листопада 1918 року село перебувало під владою Директорії, згодом розпочалася мобілізація молоді. У середині квітня 1919 року село захопили більшовики.
З початку червня 1919 року село знову під владою УНР, а в грудні сюди вдерлися польські інтервенти. В листопаді 1920 року село знову захоплено більшовиками.
1922 року в Нігині виникло сільськогосподарське кооперативне товариство «Добробут», а 1924 році — виробниче товариство «Прогрес», прокатний зерноочисний пункт. Сільськогосподарські об’єднання забезпечували селянські господарства сортовим насінням, проводили контрактацію цукрових буряків. Сільська Рада та КНС керували землевпорядкуванням, організували супрягу бідняцьких дворів.
У грудні 1920 року відкрита початкова школа, у якій навчалося 85 учнів, працювало 5 вчителів. 1922 року чотирирічну школу перетворено в семирічну; для організації виробничого навчання їй відведено 7,5 десятини землі.
Весною 1929 року 29 господарств об’єднано в сільськогосподарську артіль «Освіта». Вона мала 75 га землі, четверо коней, два вози, три плуги, шість борін. Восени до артілі приєднано ще 30 господарств, весною наступного року — 180, а в 1931 році колективізацію села в основному завершили. Колгосп мав 1300 га землі, 171 плуг, 302 борони і 249 коней. 1930 року головою правління призначено робітника з Луганська двадцятип’ятитисячника П. А. Шинка.
Колективізація викликала опір селян. Вони спалили господарства першого голови артілі Гаврищука, завгоспа Дорожа, більшовицького активіста Бучека та ін. Вбито організатора колгоспу «Освіта» Навроцького, якого Смотрицький райком партії направив у с. Малу Тернавку.
1940 року в колгоспі працювало 5 тракторів Смотрицької МТС, 5 сівалок і 4 жатки. В довоєнні роки збудовано дві стайні, три свинарники, корівник, силосну башту на 140 кубометрів зеленої маси. На цей час в колгоспі налічувалося 146 голів великої рогатої худоби, 238 коней, 156 свиней. У 1939—1940 роках колгосп був учасником Всесоюзної сільськогосподарської виставки.
Поряд з фельдшерсько-акушерським пунктом у 1939 році спорудили пологовий будинок.
У 1936 році споруджено двоповерхове приміщення семирічної школи, через два роки відкрилася вечірня неповна середня школа, у якій здобували освіту 150 молодих колгоспників. 1940 року в Нігині навчалося 362 учні, працювало 15 учителів. Чимало випускників навчалось у вузах, технікумах, училищах республіки.
За ініціативи комсомольців у 1932 році методом народної будови споруджено клуб із залом на 150 місць. При клубі функціонували бібліотека, радіовузол, драматичний і музичний гуртки художньої самодіяльності.
Село постраждало внаслідок влаштованого комуністами Голодомору 1932—33 років. Зі дитячих спогадів мешканки села Надії Навроцької:
Тако скажу, я пам’ятаю голодомор. Тоді я вже була в 5 класі, але мене забрали з школи сапати бураки. Бо там давали 400 грам хліба і обід – борщ чи суп який і ще другу страву: чи мамалигу, чи кашу. То брат мій Мішка пас дома корову, а я пішла в ланку. Зараз тілько людей коло ріки Смотрицкої ніколи нема, а тоді там люду було вічно набито, аж тісно – ввечері, рано і навіть в неділю. Ловили рибу, скойки і варили їх.
До Нігина, залишеного радянськими військами 10 липня, 11 липня увійшли німецькі танки. 320 юнаків і дівчат вивезено на роботи до Німеччини.
Нігин зайнято СРСР в ході Проскурівсько-Чернівецької операції військами 1-го Українського фронту. 1 квітня 1944 року підрозділи 129-ї гвардійської стрілецької дивізії 18-ї армії у взаємодії з частинами 3-ї гвардійської танкової армії, якою командував генерал-полковник П. С. Рибалко, після короткого бою вибили німців з села.
151 селян загинули на фронтах, понад 130 чоловік нагороджено радянськими бойовими орденами і медалями.
У 1947 році з площі 813 га, засіяної озимими і ярими, зібрано пересічно по 12,3 цнт зерна з га. Порівняно високою була врожайність цукрових буряків — 227 цнт з га, а ланки П. Ф. Драгобецької і Г. М. Цисар виростили на кожному гектарі по 300—400 цнт солодких коренів.
У перші післявоєнні роки відчутним було відставання тваринництва. Не вистачало коштів на будівництво тваринницьких приміщень, худоба була погано забезпечена кормами. На фермах артілі налічувалося всього 84 голови великої рогатої худоби, 79 свиней, 81 вівця і 278 штук птиці. На початок 1952 року в господарстві налічувалося 264 голови великої рогатої худоби, 320 свиней, 207 овець.
1957 року артіль зібрала на кожному гектарі по 32 цнт зерна кукурудзи, 24,6 цнт ячменю, 349 цнт цукрових буряків, 168 цнт картоплі.
У жовтні 1959 року Нігинський колгосп об’єднався з артіллю сусіднього села Думанова. Новий колгосп дістав назву «Комуніст», за ним було закріплено 3,1 тис. га землі, у т. ч. — 2,9 тис. га орної. В ньому працювало 6 агрономів, З зоотехніки, 4 ветеринарні працівники, 1 механік. Лише тоді громадське господарство і село були повністю електрифіковані.
Машинно-тракторний парк колгоспу поповнився новою сільськогосподарською і транспортною технікою. 1970 року тут налічувалося 36 тракторів, 8 зернових комбайнів, 24 вантажні автомашини.
У 1950—1969 роках збудовано 7 корівників, 6 телятників, 6 свинарників, 2 вівчарні. Тут утримувалося 1546 голів великої рогатої худоби (в т. ч. 546 корів), понад 1000 свиней, близько 800 овець.
За 3 км від Нігина розташовувалися кар'єри вапнякового каменю і сортувальна фабрика Нігинського кар'єроуправління «Сахкамінь». 1970 року вони дали цукровій, а також будівельній промисловості 920 тис. тонн вапнякового каменю, 80 тис. тонн щебеню, 25 тис. тонн вапна.
З 1955 до 1970 року тут споруджено 238 і капітально перебудовано 139 будинків. Дві головні вулиці було забруковано, територія, що примикає до сільських установ, заасфальтована. 1970 року в центрі села закладено парк.
У 1958 році Нігинську семирічну школу перетворено на середню, у ній навчається 325 учнів. До Жовтневої революції в селі було лише 2 вчителі, тепер їх — 28. При школі відкрито консультаційний пункт Кам’янець — Подільської заочної середньої школи. Переважна більшість нігинців мали середню та восьмирічну освіту. З села вийшло три художники, 16 медичних працівників, 15 агрономів, 27 інженерів і техніків, 49 вчителів.
1956 року в селі споруджено будинок культури із залом на 350 місць, була стаціонарна кіноустановка, бібліотека з книжковим фондом близько 9 тис. книг. При клубі працював гуртки художньої самодіяльності: хореографічний, музичний, драматичний.
У 1961 року — створено народний музей. Вчителі та учні місцевої школи зібрали понад 600 цікавих експонатів, що висвітлюють історію села.
З 1991 року в складі незалежної України.
13 серпня 2015 року, в ході децентралізації та об'єднання сільських рад, село увійшло до складу Гуменецької сільської громади. Об'єднання в громаду мало на меті створити умови для формування ефективної і відповідальної місцевої влади, яка зможе забезпечити комфортне та безпечне середовище для проживання людей.
Населення
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1351 особа.
Станом на 1 січня 2010 року населення становить 1275 осіб.
Вікові категорії населення | Станом на 01.01.2009 | Станом на 01.01.2010 |
---|---|---|
Всього: | ||
Діти дошкільного віку | ||
Діти шкільного віку | ||
Громадяни пенсійного віку |
Мова
У селі поширені західноподільська говірка та південноподільська говірка, що відносяться до подільського говору, який належить до південно-західного наріччя.
100 % населення вказало своєю рідною мовою українську мову, за даними перепису 2001 року.
Охорона природи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDA1cFozbHVYMHR5YVhBdWFuQm5Mekl3TUhCNExVNXBaM2x1WDB0eWFYQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Село розташоване у межах національного природного парку «Подільські Товтри».
- Циківський заказник — ландшафтний заказник загальнодержавного значення.
- Нігинська товтра — ботанічний заказник.
- Товтри Садова та Деренова — ботанічний заказник.
- Залучанська печера — геологічна пам'ятка природи місцевого значення.
Спорт
Село має аматорську футбольну команду «Товтри» (Нігин), яка періодично грає чемпіонаті Кам’янець-Подільського району з футболу.
Особистості
Уродженці села
- Гаврилюк Юхим Семенович — український скульптор-керамік, художник по порцеляні.
Проживали, перебували
- Маврицій Гославський — польський поет, представник «української школи» в польськомовній літературі, учасник польського повстання 1830—1831 років.
Світлини
- Будинок культури
- Школа
- Центр села
- Автобусна зупинка
- Краєвиди Нігина
Див. також
- Поділля — історико-географічна область.
- Подоляни — етнографічна група українців, населення Поділля.
- Подільський говір — різновид говорів української мови.
- Децентралізація — реформа місцевого самоврядування для формування ефективної і відповідальної влади.
Примітки
- Село Нігин.
- ВВРУ, 2015, № 47, стор. 2413
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Хмельницька область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Чемпіонат Кам’янець-Подільського району з футболу
Література
- Іван Гарнага, . Нігин Кам'янець-Подільського району Хмельницької області: Історичний нарис. — Львів: Каменяр, 1966. — 24 с.
- Іван Гарнага., Василь Драгобецький. Нігин // Історія міст і сіл Української РСР. Хмельницька область. — К., 1971. — С. 333—341.
Посилання
- . (укр.)
- Nihin // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1886. — Т. VII. — S. 146. (пол.). — S. 146. (пол.)
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ni gin do seredini XVIII st Nigin Buda selo v Ukrayini u Gumeneckij silskij teritorialnij gromadi Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti selo Nigin Niginska tovtra poblizu sela NiginNiginska tovtra poblizu sela Nigin Krayina Ukrayina Oblast Hmelnicka oblast Rajon Kam yanec Podilskij rajon Gromada Gumenecka silska gromada Kod KATOTTG UA68020030150061366 Oblikova kartka Nigin Osnovni dani Zasnovane 1530 494 roki Naselennya 1275 osib 2010 Teritoriya 2 45 km Gustota naselennya 556 330 osib km Poshtovij indeks 32320 Telefonnij kod 380 3849 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 50 15 pn sh 26 34 01 sh d 48 83750 pn sh 26 56694 sh d 48 83750 26 56694 Koordinati 48 50 15 pn sh 26 34 01 sh d 48 83750 pn sh 26 56694 sh d 48 83750 26 56694 Serednya visota nad rivnem morya 246 m Vidstan do oblasnogo centru 90 km Vidstan do rajonnogo centru 19 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Nigin Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 2 5 km Misceva vlada Adresa radi 32325 Hmelnicka obl Kam yanec Podilskij r n s Gumenci vul Centralna 69 Karta Nigin Nigin Mapa Nigin u VikishovishiNazvaVpershe selo zgaduyetsya pid polskoyu nazvoyu Nichinia Slovo Nichinia spivzvuchne zi slovom nisha nora pechera buda sho piznishe dalo nazvu Nigin Buda yak piznishe zapisano v dokumentah 1560 roku GeografiyaSelo Nigin roztashovane za 90 km vid oblasnogo centru ta 19 km vid rajonnogo centru Visota nad rivnem morya 246 m Teritoriya sela stanovit 2 45 km z nih 110 24 ga plosha zabudovanih zemel 431 dvir nalichuyetsya u seli Protyazhnist proyizdiv vulic naberezhnih 23 5 km Klimat Nigin znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom Ale diyalnist lyudini dosit chasto prizvodit do ekocidu poganih zmin ta globalnogo poteplinnya Riven napovnennya richok vodoyu po oblasti stanovit lishe 20 vid neobhidnogo standartu znachna chastina zemnoyi poverhni staye posushlivoyu Dlya pokrashennya situaciyi varto bulo b provoditi revajlding vidnovlyuvati ekosistemi ta lisovi nasadzhennya Arheologichni vidomostiPershi lyudi na cij teritoriyi zhili z davnih chasiv pro sho svidchat znahidki dib paleolitu neolitu tripilskoyi kulturi Takozh znajdeni znaryaddya praci i predmeti pobutu serp sokira barda tkacke priladdya yarmo kapshuk z kresalom rubel derev yani i glinyani kovshi dvijnyata IstoriyaPersha zgadka Persha dokumentalna zgadka pro Nigin yak pro poselennya sho nalezhalo Kam yaneckomu rimo katolickomu yepiskopatu biskupiyi datuyetsya 1530 rokom 1537 roku v seli nalichuvalosya shist velikih dvorish sho mali blizko 130 desyatin polovoyi zemli Do 1578 roku plosha polovoyi zemli zbilshilas vtrichi kilkist naselennya zrosla u 4 5 raziv V ostannij chverti XVI st v Nigini bulo 17 gospodarstv kozhne z yakih malo povnij lanovij nadil Selyani vidroblyali na korist episkopa 2 3 dni na tizhden panshini sharvarkovi i storozhovi dni a takozh viddavali jomu desyatu chastinu pryazhi medu yayec ptici Krim tyaglih gospodarstv bulo 6 gorodnikiv 3 komirniki 7 vuglyariv ta remisnik XVI XIX stolittya U XVI XVII stolittyah Nigin yak i inshi sela Podillya zaznali neodnorazovih spustoshlivih napadiv tatar Ce paralizuvalo jogo gospodarsku diyalnist upovilnyuvalo pririst naselennya Pro odin z takih napadiv rozpovidayetsya v perekazi zapisanomu kiyivskoyu arheologichnoyu ekspediciyeyu yaka 1883 roku doslidzhuvala vidomi Niginski pecheri Kozhnogo razu koli do Nigina i susidnih sil Zaluchchya i Chercha nadhodili zvistki pro nablizhennya tatar zhiteli zbirali svoye majno ditej starih ta z dopomogoyu visokoyi drabini pidnimalisya do pecheri Inodi yim dovodilosya zhiti tut trivalij chas i u pecheri neridko vlashtovuvalisya svatannya ta vesillya Za perekazom pid chas odnogo vesillya narechena tayemno vijshla z pecheri shob prinesti hreshatogo barvinku dlya vinka ale yiyi pomitili tatari Kilka vershnikiv kinulisya do divchini shopili i primusili skazati de shovalisya zhiteli sela Diznavshis pro shovanku tatari pronikli tudi zakidali vuzkij prohid u pecheru hmizom i pidpalili jogo Ni plach ditej ni blagannya doroslih nisho ne dopomoglo Vsi hto buv u pecheri zaginuli 1795 roku caricya Katerina II podaruvala selo sestram Aleksandri druzhini velikogo koronnogo getmana grafa Francisheka Ksaveriya Branickogo ta Litt do shlyubu Engelgardt Piznishe yiyi dochka prodala mayetok i 287 kripakiv Sarneckim yaki volodili nim do 1895 roku Na pochatku XIX stolittya vlasnik Nigina vikoristovuyuchi miscevi prirodni resursi ta pracyu selyan kripakiv vidkrivaye u svoyemu mayetku neveliki promislovi pidpriyemstva guralnyu brovarnyu tartak lisopilnyu cegelnij zavod zaprovadzhuye goncharne virobnictvo vidnovlyaye vipalyuvannya derevnogo vugillya Zmenshuvalasya kilkist dvoriv sho koristuvalisya povnim nadilom zemli ta zbilshuvalosya chislo pishih dvoriv gorodnikiv U 1845 roci z 98 kripackih gospodarstv Nigina lishe 37 mali povnij polovij nadil 7 4 desyatini 52 dvori koristuvalisya polovinoyu nadilu a 9 lishe prisadibnimi dilyankami Chotiri bobili sho ne mali zemli i svogo gospodarstva tulilisya u rodichiv abo v zamozhnih gospodariv Z svoyih nadiliv zemli kripaki zbirali nizki vrozhayi po sam 4 sam 5 35 45 pudiv z desyatini Tyagli i pishi gospodarstva vidbuvali po tri dni panshini vlitku i po dva dni vzimku 12 zginnih litnih i 12 sharvarkovih budivelnih dniv nesli nichnu storozhu Navit ti selyani sho ne koristuvalis polovoyu zemleyu pracyuvali na pana po dva dni na tizhden vlitku i po odnomu dnyu vzimku Dlya bilshosti selyanskih gospodarstv bula obov yazkovoyu splata groshovogo obroku darshizni Tyagli dvori platili panu po 1 krb 80 kop pishi po 60 kop na rik sriblom Pislya zaprovadzhennya u 1847 1848 rokah tak zvanih inventarnih pravil za selyanskimi gospodarstvami buli zakripleni ti zh nadili yakimi voni koristuvalisya j ranishe Panshina dlya cholovikiv bula zmenshena z 145 dniv na rik do 102 zate zhinki zobov yazani buli pracyuvati v mayetku po odnomu dnyu na tizhden do reformi voni vidbuvali lishe zginni dni viroshuvali ovochi na pomishickomu gorodi vigotovlyali dlya panskogo dvoru pryazhu Krim togo kozhne tyagle i pishe gospodarstvo malo vidbuvati na rik po 8 sharvarkovih dniv ta po 2 razi na misyac nesti nichnu storozhu Za ustavnoyu gramotoyu u pomishika Sarneckogo pislya reformi 1861 roku zalishilosya blizko 1050 desyatin ugid u t ch 389 desyatin lisu Selyani oderzhali tilki 495 desyatin ornoyi zemli Ni lisu ni sinozhatej voni ne mali Pan pozbaviv nadiliv zbidnilih i dvorovih selyan U skarzi nadislanij 24 kvitnya 1871 roku podilskomu gubernatoru zhitel Nigina V I Slobodyan pisav Mi dvorovi buli perevedeni v budinok pomishika dlya riznih robit zamist vikonannya zvichajnoyi povinnosti Teper na nashe neshastya mi zalishilis bez nadilu i zhitla tomu sami ne znayemo sho robiti i kudi ditis z ditmi Nam osoblivo prikro koli zgadayemo sho nashi krashi roki provedeni u tyazhkij praci v gospodarstvi pomishika Do visochajshogo povelinnya pro selyan i pislya nogo u nas bula sadiba chi orna zemlya yaki mali buti zalisheni za nami ale zaraz pomishik Sarneckij pozbaviv nas usogo pid privodom sho mi ne zapisani do gramoti Gubernski vlasti zmusheni buli vtrutitis i zadovolniti deyaki vimogi selyan Odnak pan vidmovivsya povernuti ti dilyanki zemli yaki nalezhali kripakam ranishe Vin vidiliv yim malopridatni zemli sho vikoristovuvalisya pid sinozhati Rozmir zemelnogo nadilu yakij zakriplyuvavsya za selyanskim dvorom zalezhav vid majnovogo stanu gospodarstva Z 114 kripackih gospodarstv Nigina sho koristuvalisya polovoyu zemleyu lishe 25 oderzhali povnij nadil po 7 4 desyatini ornoyi zemli 85 pishim dvoram bulo vidvedeno po 3 7 desyatini a za 4 gorodnikami zakripleno lishe prisadibni dilyanki Za oderzhani zemli niginski selyani z 1864 roku mali splatiti protyagom 49 rokiv 26 5 tis karbovanciv Polozhennya pro reformu peredbachalo stvorennya organiv selyanskogo samovryaduvannya sho buli v povnij zalezhnosti vid pomishika i mali duzhe obmezheni funkciyi Niginci zdobuli pravo provoditi silski shodi yaki obirali silskogo starostu i predstavnikiv na volosnij shod rozglyadali pitannya pro rozpodil podatkiv ta povinnostej vinosili postanovi u spravah pro podil rodinnogo majna tosho U 1830 h rokah XIX stolittya v seli zasnovano parafiyalnu shkolu yaku vidviduvali diti sluzhbovciv poshtovo kinnoyi stanciyi ta etapnoyi v yaznici U 1860 h rokah deyakij chas pracyuvala nedilna shkola gramoti u 1887 1895 rokah shkola dlya divchatok yaka bula zgodom zakrita za brakom koshtiv Majzhe 60 rokiv parafiyalna shkola rozmishuvalas u cerkovnij storozhci i lishe 1893 roku na koshti gromadi dlya neyi zbuduvali primishennya V shkoli pracyuvalo 2 vchiteli vchilosya 70 80 ditej Povnij tririchnij kurs navchannya zakinchuvali lishe 8 10 ditej zamozhnih selyan reshta zalishala shkolu ledve navchivshis chitati pisati ta rahuvati XX stolittya Nacionalnij bank represovanih Spisok zhertv Golodomoru Hmelnicka oblast Naprikinci XIX pochatku XX stolittya posililosya intensivne droblennya zemelnih nadiliv yake bulo naslidkom proniknennya kapitalistichnih vidnosin i shvidkogo zrostannya naselennya sela prizvelo do stvorennya znachnogo prosharku bezzemelnih i malozemelnih selyan 1906 roku z 278 selyanskih gospodarstv 55 ne mali polovoyi zemli u 120 nadil ne perevishuvav odnoyi desyatini 91 dvir mav po 2 3 desyatini i lishe 12 gospodarstv volodili 4 5 desyatinami Na odnogo zhitelya sela v serednomu pripadalo po 0 43 desyatini a pomishik volodiv 792 desyatinami krashih ornih zemel ta 261 desyatinoyu lisu Dribnimi buli nadili selyan ta j ci klaptiki zemli voni ne mogli yak slid obrobiti Lishe 128 gospodarstv mali robochu hudobu 69 plugi 110 rala 96 drapaki V seli ne bulo ni zhatok ni molotarok Pri nizkomu rivni agrotehniki i vidstalij tripilnij sistemi zemlerobstva urozhajnist zernovih protyagom 1905 1913 rr ne perevishuvala 60 pudiv z desyatini a bidnyacki gospodarstva zbirali she menshe Chastina niginciv zajmalasya kustarnimi promislami Desyat gospodarstv viroblyali tkanini 8 shevcyuvali 4 kravcyuvali 17 vikonuvali stolyarni i teslyarni roboti 10 vigotovlyali dribni silskogospodarski znaryaddya Vidsutnist zasobiv do isnuvannya zmushuvala niginciv shukati zarobitkiv na storoni Chastina selyan vikonuvala sezonni roboti u gospodarstvi pomishici Ivanovoyi Luceninoyi novoyi vlasnici Niginskogo mayetku 32 gospodarstva zajmalisya viznikuvannyam Kozhnoyi vesni desyatki niginskih bidnyakiv jshli u bessarabski stepi de chekala yih visnazhliva pracya v pomishickih ekonomiyah 14 selyanskih rodin pereselilis u daleki orenburzki stepi a 27 zhiteliv sela podalis za okean Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici Vzdovzh dvoh vulic sho tyaglisya vid shlyahu Kam yanec Podilskij Proskuriv do Tovtriv tulilisya starenki hati chasto z solom yanimi strihami Bilya shlyahu z odnogo krayu sela visochila dvopoverhova etapna v yaznicya na protilezhnomu kinci cerkva Nigin vhodiv do Smotrickoyi feldsherskoyi dilnici yaku obslugovuvav likar ta feldsher kolishnij rotnij sanitar Zazvichaj dva medichni pracivniki ne mogli nadati nalezhnoyi medichnoyi dopomogi zhitelyam 23 naselenih punktiv sho vhodili do likarnyanoyi dilnici U berezni 1905 roku selyani prognali z pomishickogo lisu strazhnikiv i pochala rubati panskij lis Vlitku 1907 roku v Niginskomu mayetku vidbuvsya strajk silskogospodarskih robitnikiv pid chas zhniv zhoden najmit ne vijshov na panske pole Strajk trivav ponad misyac Miscevi vlasti za aktivnu uchast u nomu zaareshtuvali i kinuli do v yaznici 5 niginskih selyan Niginci u kvitni 1917 roku usunuli vid vladi starostu ta obrali silskij vikonavchij komitet 18 kvitnya 1 travnya 1917 roku v Nigini vpershe vidbulasya manifestaciya zhiteliv sela prisvyachena 1 mu Travnyu Vlitku selyani zazhadali pidvishennya plati za robotu v Niginskomu mayetku Orendar Zhuravskij rozporyadivsya pochati zbirannya hlibiv zhatkami Prote zhinki ne dopustili robitnikiv sho pracyuvali na mashinah Orendar zmushenij buv pogoditisya na zbirannya hliba za tretij snop Nezabarom Zhuravskij vidmovivsya vid orendi mayetku i pomishicya peredala niginski zemli v orendu vlasniku Makivskogo cukrovogo zavodu Ale selyani zaprotestuvali proti takogo rishennya i na silskomu shodi ogolosili zemlyu gromadskoyu Z lyutogo 1918 roku selo pid vladoyu Ukrayinskoyi derzhavi Pavla Skoropadskogo Bulo priznacheno starostu u travni tut z yavivsya zagin derzhavnoyi varti Za opir vlastyam bulo zaareshtovano prihilnikiv bilshovikiv Timchuka i Rurskogo a Grinshpuna rozstrilyano Z listopada 1918 roku selo perebuvalo pid vladoyu Direktoriyi zgodom rozpochalasya mobilizaciya molodi U seredini kvitnya 1919 roku selo zahopili bilshoviki Z pochatku chervnya 1919 roku selo znovu pid vladoyu UNR a v grudni syudi vderlisya polski interventi V listopadi 1920 roku selo znovu zahopleno bilshovikami 1922 roku v Nigini viniklo silskogospodarske kooperativne tovaristvo Dobrobut a 1924 roci virobniche tovaristvo Progres prokatnij zernoochisnij punkt Silskogospodarski ob yednannya zabezpechuvali selyanski gospodarstva sortovim nasinnyam provodili kontraktaciyu cukrovih buryakiv Silska Rada ta KNS keruvali zemlevporyadkuvannyam organizuvali supryagu bidnyackih dvoriv U grudni 1920 roku vidkrita pochatkova shkola u yakij navchalosya 85 uchniv pracyuvalo 5 vchiteliv 1922 roku chotiririchnu shkolu peretvoreno v semirichnu dlya organizaciyi virobnichogo navchannya yij vidvedeno 7 5 desyatini zemli Vesnoyu 1929 roku 29 gospodarstv ob yednano v silskogospodarsku artil Osvita Vona mala 75 ga zemli chetvero konej dva vozi tri plugi shist borin Voseni do artili priyednano she 30 gospodarstv vesnoyu nastupnogo roku 180 a v 1931 roci kolektivizaciyu sela v osnovnomu zavershili Kolgosp mav 1300 ga zemli 171 plug 302 boroni i 249 konej 1930 roku golovoyu pravlinnya priznacheno robitnika z Luganska dvadcyatip yatitisyachnika P A Shinka Kolektivizaciya viklikala opir selyan Voni spalili gospodarstva pershogo golovi artili Gavrishuka zavgospa Dorozha bilshovickogo aktivista Bucheka ta in Vbito organizatora kolgospu Osvita Navrockogo yakogo Smotrickij rajkom partiyi napraviv u s Malu Ternavku 1940 roku v kolgospi pracyuvalo 5 traktoriv Smotrickoyi MTS 5 sivalok i 4 zhatki V dovoyenni roki zbudovano dvi stajni tri svinarniki korivnik silosnu bashtu na 140 kubometriv zelenoyi masi Na cej chas v kolgospi nalichuvalosya 146 goliv velikoyi rogatoyi hudobi 238 konej 156 svinej U 1939 1940 rokah kolgosp buv uchasnikom Vsesoyuznoyi silskogospodarskoyi vistavki Poryad z feldshersko akusherskim punktom u 1939 roci sporudili pologovij budinok U 1936 roci sporudzheno dvopoverhove primishennya semirichnoyi shkoli cherez dva roki vidkrilasya vechirnya nepovna serednya shkola u yakij zdobuvali osvitu 150 molodih kolgospnikiv 1940 roku v Nigini navchalosya 362 uchni pracyuvalo 15 uchiteliv Chimalo vipusknikiv navchalos u vuzah tehnikumah uchilishah respubliki Za iniciativi komsomolciv u 1932 roci metodom narodnoyi budovi sporudzheno klub iz zalom na 150 misc Pri klubi funkcionuvali biblioteka radiovuzol dramatichnij i muzichnij gurtki hudozhnoyi samodiyalnosti Selo postrazhdalo vnaslidok vlashtovanogo komunistami Golodomoru 1932 33 rokiv Zi dityachih spogadiv meshkanki sela Nadiyi Navrockoyi Tako skazhu ya pam yatayu golodomor Todi ya vzhe bula v 5 klasi ale mene zabrali z shkoli sapati buraki Bo tam davali 400 gram hliba i obid borsh chi sup yakij i she drugu stravu chi mamaligu chi kashu To brat mij Mishka pas doma korovu a ya pishla v lanku Zaraz tilko lyudej kolo riki Smotrickoyi nikoli nema a todi tam lyudu bulo vichno nabito azh tisno vvecheri rano i navit v nedilyu Lovili ribu skojki i varili yih Do Nigina zalishenogo radyanskimi vijskami 10 lipnya 11 lipnya uvijshli nimecki tanki 320 yunakiv i divchat vivezeno na roboti do Nimechchini Nigin zajnyato SRSR v hodi Proskurivsko Cherniveckoyi operaciyi vijskami 1 go Ukrayinskogo frontu 1 kvitnya 1944 roku pidrozdili 129 yi gvardijskoyi strileckoyi diviziyi 18 yi armiyi u vzayemodiyi z chastinami 3 yi gvardijskoyi tankovoyi armiyi yakoyu komanduvav general polkovnik P S Ribalko pislya korotkogo boyu vibili nimciv z sela 151 selyan zaginuli na frontah ponad 130 cholovik nagorodzheno radyanskimi bojovimi ordenami i medalyami U 1947 roci z ploshi 813 ga zasiyanoyi ozimimi i yarimi zibrano peresichno po 12 3 cnt zerna z ga Porivnyano visokoyu bula vrozhajnist cukrovih buryakiv 227 cnt z ga a lanki P F Dragobeckoyi i G M Cisar virostili na kozhnomu gektari po 300 400 cnt solodkih koreniv U pershi pislyavoyenni roki vidchutnim bulo vidstavannya tvarinnictva Ne vistachalo koshtiv na budivnictvo tvarinnickih primishen hudoba bula pogano zabezpechena kormami Na fermah artili nalichuvalosya vsogo 84 golovi velikoyi rogatoyi hudobi 79 svinej 81 vivcya i 278 shtuk ptici Na pochatok 1952 roku v gospodarstvi nalichuvalosya 264 golovi velikoyi rogatoyi hudobi 320 svinej 207 ovec 1957 roku artil zibrala na kozhnomu gektari po 32 cnt zerna kukurudzi 24 6 cnt yachmenyu 349 cnt cukrovih buryakiv 168 cnt kartopli U zhovtni 1959 roku Niginskij kolgosp ob yednavsya z artillyu susidnogo sela Dumanova Novij kolgosp distav nazvu Komunist za nim bulo zakripleno 3 1 tis ga zemli u t ch 2 9 tis ga ornoyi V nomu pracyuvalo 6 agronomiv Z zootehniki 4 veterinarni pracivniki 1 mehanik Lishe todi gromadske gospodarstvo i selo buli povnistyu elektrifikovani Mashinno traktornij park kolgospu popovnivsya novoyu silskogospodarskoyu i transportnoyu tehnikoyu 1970 roku tut nalichuvalosya 36 traktoriv 8 zernovih kombajniv 24 vantazhni avtomashini U 1950 1969 rokah zbudovano 7 korivnikiv 6 telyatnikiv 6 svinarnikiv 2 vivcharni Tut utrimuvalosya 1546 goliv velikoyi rogatoyi hudobi v t ch 546 koriv ponad 1000 svinej blizko 800 ovec Za 3 km vid Nigina roztashovuvalisya kar yeri vapnyakovogo kamenyu i sortuvalna fabrika Niginskogo kar yeroupravlinnya Sahkamin 1970 roku voni dali cukrovij a takozh budivelnij promislovosti 920 tis tonn vapnyakovogo kamenyu 80 tis tonn shebenyu 25 tis tonn vapna Z 1955 do 1970 roku tut sporudzheno 238 i kapitalno perebudovano 139 budinkiv Dvi golovni vulici bulo zabrukovano teritoriya sho primikaye do silskih ustanov zaasfaltovana 1970 roku v centri sela zakladeno park U 1958 roci Niginsku semirichnu shkolu peretvoreno na serednyu u nij navchayetsya 325 uchniv Do Zhovtnevoyi revolyuciyi v seli bulo lishe 2 vchiteli teper yih 28 Pri shkoli vidkrito konsultacijnij punkt Kam yanec Podilskoyi zaochnoyi serednoyi shkoli Perevazhna bilshist niginciv mali serednyu ta vosmirichnu osvitu Z sela vijshlo tri hudozhniki 16 medichnih pracivnikiv 15 agronomiv 27 inzheneriv i tehnikiv 49 vchiteliv 1956 roku v seli sporudzheno budinok kulturi iz zalom na 350 misc bula stacionarna kinoustanovka biblioteka z knizhkovim fondom blizko 9 tis knig Pri klubi pracyuvav gurtki hudozhnoyi samodiyalnosti horeografichnij muzichnij dramatichnij U 1961 roku stvoreno narodnij muzej Vchiteli ta uchni miscevoyi shkoli zibrali ponad 600 cikavih eksponativ sho visvitlyuyut istoriyu sela Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini 13 serpnya 2015 roku v hodi decentralizaciyi ta ob yednannya silskih rad selo uvijshlo do skladu Gumeneckoyi silskoyi gromadi Ob yednannya v gromadu malo na meti stvoriti umovi dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi yaka zmozhe zabezpechiti komfortne ta bezpechne seredovishe dlya prozhivannya lyudej NaselennyaZa perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 1351 osoba Stanom na 1 sichnya 2010 roku naselennya stanovit 1275 osib Vikovi kategoriyi naselennya Stanom na 01 01 2009 Stanom na 01 01 2010 Vsogo 1309 1275 Diti doshkilnogo viku 80 80 Diti shkilnogo viku 179 152 Gromadyani pensijnogo viku 466 457 Mova U seli poshireni zahidnopodilska govirka ta pivdennopodilska govirka sho vidnosyatsya do podilskogo govoru yakij nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya 100 naselennya vkazalo svoyeyu ridnoyu movoyu ukrayinsku movu za danimi perepisu 2001 roku Ohorona prirodiPam yatnij znak na chest vidmini kripactva Selo roztashovane u mezhah nacionalnogo prirodnogo parku Podilski Tovtri Cikivskij zakaznik landshaftnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Niginska tovtra botanichnij zakaznik Tovtri Sadova ta Derenova botanichnij zakaznik Zaluchanska pechera geologichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya SportSelo maye amatorsku futbolnu komandu Tovtri Nigin yaka periodichno graye chempionati Kam yanec Podilskogo rajonu z futbolu OsobistostiUrodzhenci sela Gavrilyuk Yuhim Semenovich ukrayinskij skulptor keramik hudozhnik po porcelyani Prozhivali perebuvali Mavricij Goslavskij polskij poet predstavnik ukrayinskoyi shkoli v polskomovnij literaturi uchasnik polskogo povstannya 1830 1831 rokiv SvitliniBudinok kulturi Shkola Centr sela Avtobusna zupinka Krayevidi NiginaDiv takozhPodillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi Decentralizaciya reforma miscevogo samovryaduvannya dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi vladi PrimitkiSelo Nigin VVRU 2015 47 stor 2413 Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Hmelnicka oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Chempionat Kam yanec Podilskogo rajonu z futboluLiteraturaIvan Garnaga Nigin Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti Istorichnij naris Lviv Kamenyar 1966 24 s Ivan Garnaga Vasil Dragobeckij Nigin Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Hmelnicka oblast K 1971 S 333 341 Posilannya ukr Nihin Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1886 T VII S 146 pol S 146 pol Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi