Ма́ків — село в Україні, центр Маківської сільської територіальної громади Кам'янець-Подільського району Хмельницької області.
село Маків | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Хмельницька область |
Район | Кам'янець-Подільський район |
Громада | Маківська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA68020150010069683 |
Основні дані | |
Засноване | 1482 |
Населення | 3186 |
Площа | 3,028 км² |
Густота населення | 1073,32 осіб/км² |
Поштовий індекс | 32445 |
Телефонний код | +380 3858 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°47′16″ пн. ш. 26°41′41″ сх. д. / 48.78778° пн. ш. 26.69472° сх. д.Координати: 48°47′16″ пн. ш. 26°41′41″ сх. д. / 48.78778° пн. ш. 26.69472° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 259 м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 32445, Хмельницька обл., Дунаєвецький р-н, с. Маків, вул. Воздвиженська, 22 |
Карта | |
![]() Маків | |
![]() Маків | |
Мапа | |
|
Географія
Село розташоване на річці , у мальовничій місцевості серед Подільських Товтр, неподалік міста Кам'янець-Подільський (20 км). Поблизу села є села-спутники Шатава та Привороття Друге.
Через Маків проходить автомобільний шлях Н03 національного значення Житомир — Чернівці.
Клімат
Маків знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом. Але діяльність людини досить часто призводить до екоциду, поганих змін та глобального потепління. Рівень наповнення річок водою по області становить лише 20 % від необхідного стандарту, значна частина земної поверхні стає посушливою. Для покращення ситуації варто було б проводити ревайлдинг, відновлювати екосистеми та лісові насадження.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDBodmJHOWtiMjF2Y2w4eExuQnVaeTh5TURCd2VDMUliMnh2Wkc5dGIzSmZNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
В околицях села знайдено залишки поселення трипільської культури, що датується III тисячоліттям до н. е., а також залишки скляних прикрас часів Київської Русі.
Вперше в історичних джерелах село Ступинці (так раніше називався Маків та Шатава) згадується в 1482 році, як володіння Вахни та Клари з Нищеслава. У свій час ця назва об'єднувала два поселення, які в наш час лежать по різні боки автомобільного шляху Н 03 (Житомир — Чернівці).
У 1565 році, після зміни кількох власників, частина Ступинців залишилася в розпорядженні П'ясецьких, а село Шатава належало Гербуртам. У податковому реєстрі за цей же рік згадуються як містечко Ступинці, в інший час — Шатава («Stupincze alias Satawa») (с. 179).
У XVII столітті Ступинці були викуплені Володийовським гербу Корчак у Потоцьких, які володіли селом близько 60 років. Анна Володийовська отримала Ступинці в посаг при одруженні з Станіславом Маковецьким гербу Помьян, кам'янецьким суддею. Саме пан суддя Маковецький змінив в 1746 році назву села на Маків.
1751 рік змінює власника Макова — ним став Юзеф Раціборовський (1689—1756). Новий господар купив також сусідню Вербку, а загалом мав 1894 десятини землі. Ще за часів Раціборовських про уміле господарювання в селі йшов гучний поголос. Хвалили й красу маєтку Рациборовських, що лежав у надзвичайно мальовничій місцевості: поруч вкриті лісами товтри, а внизу — річка Шатавка. Два стави, звані одним іменем — Довгостав — були вже й у ті часи. (Див. також Маківський парк).
1765 року в містечку Маків оселилися багато євреїв, і воно стає центром кагалу. З кінця XVIII — початку ХІХ ст. відома печатка містечка з гербом, у якому сполучено родові знаки власника Макова Войцеха Раціборовського (сина Юзефа Раціборовського) — «Єліта» (три покладені зіркою золоті списи на червоному тлі) та його дружини Домініки Липинської — «Бродзіц» (золоте кільце, з якого виходять три хрести, на червоному тлі); над гербом — дві шляхетські корони, над однією з яких голова козла (клейнод герба «Єліта»), а над другою страусові пера (клейнод герба «Бродзіц»).
Селяни були звільнені від кріпосного права в 1861 році. На честь цієї події в багатьох селах Поділля на в'їздах встановлювали пам'ятні фігури, такі збереглись в селах: Нігин, Черче. Ця традиція помаленьку відновлюється, встановлюються статуї Божої Матері чи інші фігури.
1862 року Маків стає волосним центром. До нього входило 20 сіл Кам'янецького повіту. Всіма справами заправляв волосний старшина Василь Білюга та писар Мздиковський. Того ж року в Макові відкрилася церковно-парафіяльна школа, у якій 1870 року навчалося 12 хлопчиків та 12 дівчаток.
1863 року селяни втрачають можливість користуватись рідною мовою, видано таємне розпорядження — Валуєвський циркуляр, що наказував призупинити видання значної частини книг, написаних українською мовою, а згодом доповнено Емським указом.
1883 року діє Маківсько-Шатавське однокласне училище Міністерства народної освіти.
У 1908 році Маків купив родич Раціборовських Альфред Журовський. Крім розвитку палацу, власник села завзято відроджував фільварки та млини, звів цукровню.
У 1917 році пан Журковський виїжджає до Польщі. Маєток руйнується в ході революційних подій.
У селі деякий час базувався авіазагін (полк) Української Галицької армії після переходу нею річки Збруч.
У жовтні 1925 р. було відбудовано велику цукроварню, що не діяла з 1914 року.
Певний час село було районним центром УРСР, доки не увійшло до складу Дунаєвецького району.
За радянських часів п'ять сіл Дунаєвецького району об'єдналися, створивши колгосп «Україна».
Під час організованого радянською владою Голодомору 1932—1933 років померло щонайменше 260 жителів села.
По закінченню Другої світової війни у 1946—1947 роках мешканці села вчергове пережили голод.
У 1961 році колгосп очолив талановитий організатор, патріот рідного краю Віталій Володимирович Стеньгач. Ефективне ведення сільськогосподарських культур і тваринництва дало змогу колгоспникам побудувати асфальтний завод. Колгосп щороку виділяв мільйон карбованців на соціально-культурне будівництво. На ці кошти побудовано дільничну лікарню, чотири шкільних приміщення, дитячий садок і ясла, Будинок культури, Будинок тваринника. У цей період у Макові заасфальтовано вулиці, прокладено водопровід, завершується газифікація помешкань. Маків став першим газифікованим селом у Хмельницькій області.
1975-го року починає роботу . Його будівництво почалось у 70-х роках, коли для своїх працівників колгосп «Україна» ухвалив рішення створити санаторій, під який відвели пусту гору Сідлатицю. Гору засадили молодими деревами та протягом року, побудувати водолікарню і спальний корпус на 125 місць. Під горою створили озеро, перекривши річку Шатавицю — притоку Дністра. Невдовзі санаторій набув статусу обласного. Звели п'ятиповерховий спальний корпус на 400 ліжок з ліфтом і ще один для одночасного харчування всіх відпочивальників та їхнього дозвілля. Зараз санаторій «Україна» входить у число лауреатів Всеукраїнського рейтингу-проекту «100 найкращих підприємств України» в номінації «Санаторно-курортні послуги». Санаторій «Україна» — маленьке автономне королівство, що займає 28 гектарів на горі Сідлатиці. До озера ведуть сходи, бордюри яких прикрашають скульптури лосів роботи кам'янець-подільського майстра Івана Васильовича Свідера.
У 1980-х роках, на базі колгоспу «Україна» було створено звіринець, у якому крім свійської худоби та птиці можна було побачити фазанів, павичів, ведмедів та інших рідкісних тварин. Згодом ініціатива була припинена у зв'язку з проблемами фінансування села на початку 1990-х років. Частими гостями тут були родини з дітьми, що могли відвідати невеличкий звіринець без далекої подорожі до великих міст. На згадку залишились лише світлини гостей, які встигли відвідати господарство в найкращі його часи.
З 1991 року в складі незалежної України. Маків постійно розвивається та оновлюється. Тут функціонує середня школа, дитячий садок, лікарня, православна Хрестовоздвиженська церква, Дім молитви, Будинок культури, музична та спортивна школи, бібліотека. Протягом років змінювались керівники організацій та підприємств, кожен з яких вносив свій особистий вклад в розбудову села.
В 2015 році була створена Маківська сільська об'єднана територіальна громада, яку очолив тоді діючий сільський голова Анатолій Аркадійович Кушнір. До громади ввійшли 8 сіл: Маків, Шатава, Слобідка-Рахнівська, Михайлівка, Блищанівка, Слобідка Залісецька, Чечельник та Слобідка Балинська. Об'єднання в громаду має створити умови для формування ефективної і відповідальної місцевої влади, яка зможе забезпечити комфортне та безпечне середовище для проживання людей.
17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Дунаєвецького району, село увійшло до складу Кам'янець-Подільського району.
25 жовтня 2020 року відбулись чергові вибори голів сільських та селищних рад. Головою Маківської ОТГ було обрано Галачинського Владислава Станіславовича.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDBScFlXeGxZM1J6ZEdGMFgzVnJMWGRmSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnNUpVUXdKVUkxTG5CdVp5OHlNREJ3ZUMxRWFXRnNaV04wYzNSaGRGOTFheTEzWHlWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE9TVkVNQ1ZDTlM1d2JtYz0ucG5n.png)
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 3503 особи.
Згідно перепису 2015 року селі жило 3457 осіб, населення села скоротилось на 1,31 % порівняно зі 2001 роком.
У 2020 році населення становить 3186 особи.
Мова
У селі поширені західноподільська говірка та південноподільська говірка, що відносяться до подільського говору, який належить до південно-західного наріччя.
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 3192 | 98.22% |
російська | 46 | 1.42% |
румунська | 3 | 0.09% |
білоруська | 2 | 0.06% |
інші/не вказали | 7 | 0.21% |
Усього | 3250 | 100% |
Пам'ятки
![]() | |
---|---|
![]() | 1. Чому українці досі будують російські храми? // «Обличчя Незалежності» |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPRFlsUkRBbFFrVWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNbDh4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxRVFlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGcySlVRd0pVSkZKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRakpmTVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16THlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxNa05mSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWk1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGszSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTJKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1V5UTE4bFJERWxPREVsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- Маківський цукровий завод. Значно менш відома пам'ятка Макова — брама з каріатидами. Цукровня, зведена ще Раціборовьскими, цей промисловий велет XIX століття, який і в XXI-му не цілковито ще втратив риси суворої, вікторіанської могутності, все ж зникає. Але навіть елементи декору все ще простежуються на найдавніших корпусах. У січні 2012 року нові власники порізали на металобрухт старе обладнання заводу. Та поки ще стоїть релікт дивної епохи — брама.
- На території сусіднього села Шатава знаходиться чудовий взірець культової архітектури — Іоанобогословською церквою (1839—62), що є однією з головних архітектурно-історичних пам'яток Дунаєвеччини, являючи собою рідкісний тип ротондової церкви з елементами класицизму.
- Здвиженська церква 1876 р.
- Руїни палацевого маєтку (зруйновано 1917 р.) та замку (зруйновано 1914 р.) в Макові
- Заказник «Кармалюкова Гора». Кармалюкова товтра знаходиться за селом Маків, по сільській дорозі на с. Повороття Друге.
- На північний схід від села розташована зоологічна пам'ятка природи «Ступенці».
- Старий амбар (комора) — поблизу виїзду з села на автомобільну дорогу Н 03.
Санаторій «Україна»
Хмельницький обласний міжгосподарський санаторій Україна працює з 1975 року. Навколо санаторію розташований хвойно-листяний парк та штучне озеро. Територія санаторію займає 28 га, з яких 9 га - озеро, 19 га - лісопарк. Головним лікарем санаторію був Олександр Лисюк у 1975—1998 роках. Будівлею санаторію є п'ятиповерховий корпус, з'єднаний переходами з допоміжними будівлями, розрахований на 325 місць.
У санаторії проходять лікування пацієнти з діагнозами хронічний гастрит, хронічний коліт і ентероколіт різної етіології, функціональні захворювання кишківника з порушенням моторно-евакуаторної функції та хвороби оперованого шлунка
У лікуванні використовуються мінеральні води Маківського родовища мінеральних вод, «Маківська» (типу Миргородська) і «Перлина Поділля» (типу Нафтуся), ванни, душі, масаж тощо.
Станом на 2021 рік не функціонує.
Відомі люди
Народились
- Володийовський Єжи — шляхтич гербу Корчак, перемиський стольник, військовий командувач.
- Булгаков Володимир Петрович — радянський футболіст і тренер, майстер спорту, заслужений тренер УРСР.
- — український військовослужбовець, учасник російсько-української війна.
- — український військовослужбовець, учасник російсько-української війна.
- — український військовослужбовець, учасник російсько-української війна.
Перебували, проживали
- Стеньгач Віталій Володимирович — український і радянський господарник, офіцер МДБ, громадський діяч, педагог, голова колгоспу «Україна».
Цікаві факти
В південній Польщі є місто Маків-Підгалянський та село Макова.
Світлини
- На території санаторію «Україна» в селі Маків
- Вигляд на озеро
- Санаторій "Україна"
- Здвиженська церква
- Здвиженська церква
- Виробничий корпус цукровий завод
- Палацовий флігель
- Палацовий флігель
- Палацовий флігель, Маків
- Маківський парк
- Маківський парк
- Маківський парк
- Маківський парк
- Маківський парк 2020
- Маківський парк
- Маківський парк
- Маківський парк
- Каріатида в'їзної брами
- В'їзна брама, село Маків
- В'їзна брама
- Каріатида
- Млин
- Маків, Водяний млин
- Село Маків млин
- Млин, село Маків
- Водяний млин, село Маків
- Водяний млин
Див. також
|
Примітки
- Jabłonowski, Aleksander (1 січня 1902). . Warszawa. Архів оригіналу за 10 березня 2016. Процитовано 19 березня 2016.
- Державний архів Хмельницької області. - Фонд 227. - Опис 1. - Спр. 2573. - Арк. 267, 285.
- Маків. Геоінформаційна система місць «Голодомор 1932—1933 років в Україні». Український інститут національної пам'яті. Процитовано 18 червня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Хмельницька область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Архів оригіналу за 24 жовтня 2018. Процитовано 24 жовтня 2018.
- . Архів оригіналу за 24 жовтня 2018. Процитовано 24 жовтня 2018.
- На російсько-українській війні загинув військовий з Хмельниччини Ігор Дозорець
- На фронті загинув боєць з Хмельниччини Володимир Гаєвський
- У лікарні від отриманого на війні поранення помер Андрій Нігірук з Хмельниччини
Джерела
- Олександр Вільчинський. Кохання в Макові. Оповідання. Дія детективного оповідання відомого українського письменника відбувається у санаторії «Поділля», що знаходиться на території села Маків. — Вільчинський О. Шерлок Холмс на Форумі видавців. — Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2016
- Ірина Пустиннікова — Краків і Варшава? Ні, Маків і Шатава / спец. для «ПОДОЛЯНИНА» — 26.10.2012
- Використано матеріал з статті Володимира Захар'єва з газети «Є!»
- Мазур Л. В. — Маків з найдавніших часів до 1917 року / «Дунаєвеччина очима дослідників, учасників і свідків історичних подій. Збірник науково-краєзнавчих праць. Випуск V» — Дунаївці — Кам'янець-Подільський (2013)
- kampod.at.ua / Маршрут 2: Хмельницький-Ярмолинці-Дунаївці-… (1983) [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- dun.at.ua / Відомі Дунаївчани ст.3 [ 14 січня 2017 у Wayback Machine.]
- Прокопчук В. С., Прокопчук Т. К., Олійник С. В. Дунаєвеччина в іменах. Біобібліографічний довідник. — Дунаївці-2006
Посилання
- Погода в селі Маків [ 20 грудня 2011 у Wayback Machine.]
- Маківський НВК «ЗОШ I—II ступенів, колегіум» [ 11 червня 2018 у Wayback Machine.]
- castles.com.ua / Замки та храми України / Маків і Шатава [ 15 липня 2019 у Wayback Machine.]
- Maków // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1884. — Т. V. — S. 930. (пол.)
- Сайт освіти Маківської ОТГ [ 23 березня 2019 у Wayback Machine.]
- Сайт Маківської ОТГ [ 15 січня 2022 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ma kiv selo v Ukrayini centr Makivskoyi silskoyi teritorialnoyi gromadi Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti selo MakivSanatorij UkrayinaSanatorij UkrayinaKrayina UkrayinaOblast Hmelnicka oblastRajon Kam yanec Podilskij rajonGromada Makivska silska gromadaKod KATOTTG UA68020150010069683Osnovni daniZasnovane 1482Naselennya 3186Plosha 3 028 km Gustota naselennya 1073 32 osib km Poshtovij indeks 32445Telefonnij kod 380 3858Geografichni daniGeografichni koordinati 48 47 16 pn sh 26 41 41 sh d 48 78778 pn sh 26 69472 sh d 48 78778 26 69472 Koordinati 48 47 16 pn sh 26 41 41 sh d 48 78778 pn sh 26 69472 sh d 48 78778 26 69472Serednya visota nad rivnem morya 259 mMisceva vladaAdresa radi 32445 Hmelnicka obl Dunayeveckij r n s Makiv vul Vozdvizhenska 22KartaMakivMakivMapa Makiv u VikishovishiGeografiyaTrasa N03 v rajoni sela Makiv Selo roztashovane na richci u malovnichij miscevosti sered Podilskih Tovtr nepodalik mista Kam yanec Podilskij 20 km Poblizu sela ye sela sputniki Shatava ta Privorottya Druge Cherez Makiv prohodit avtomobilnij shlyah N03 nacionalnogo znachennya Zhitomir Chernivci Klimat Makiv znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom Ale diyalnist lyudini dosit chasto prizvodit do ekocidu poganih zmin ta globalnogo poteplinnya Riven napovnennya richok vodoyu po oblasti stanovit lishe 20 vid neobhidnogo standartu znachna chastina zemnoyi poverhni staye posushlivoyu Dlya pokrashennya situaciyi varto bulo b provoditi revajlding vidnovlyuvati ekosistemi ta lisovi nasadzhennya IstoriyaNacionalnij bank represovanihSpisok zhertv Golodomoru Hmelnicka oblast V okolicyah sela znajdeno zalishki poselennya tripilskoyi kulturi sho datuyetsya III tisyacholittyam do n e a takozh zalishki sklyanih prikras chasiv Kiyivskoyi Rusi Vpershe v istorichnih dzherelah selo Stupinci tak ranishe nazivavsya Makiv ta Shatava zgaduyetsya v 1482 roci yak volodinnya Vahni ta Klari z Nisheslava U svij chas cya nazva ob yednuvala dva poselennya yaki v nash chas lezhat po rizni boki avtomobilnogo shlyahu N 03 Zhitomir Chernivci U 1565 roci pislya zmini kilkoh vlasnikiv chastina Stupinciv zalishilasya v rozporyadzhenni P yaseckih a selo Shatava nalezhalo Gerburtam U podatkovomu reyestri za cej zhe rik zgaduyutsya yak mistechko Stupinci v inshij chas Shatava Stupincze alias Satawa s 179 U XVII stolitti Stupinci buli vikupleni Volodijovskim gerbu Korchak u Potockih yaki volodili selom blizko 60 rokiv Anna Volodijovska otrimala Stupinci v posag pri odruzhenni z Stanislavom Makoveckim gerbu Pomyan kam yaneckim suddeyu Same pan suddya Makoveckij zminiv v 1746 roci nazvu sela na Makiv 1751 rik zminyuye vlasnika Makova nim stav Yuzef Raciborovskij 1689 1756 Novij gospodar kupiv takozh susidnyu Verbku a zagalom mav 1894 desyatini zemli She za chasiv Raciborovskih pro umile gospodaryuvannya v seli jshov guchnij pogolos Hvalili j krasu mayetku Raciborovskih sho lezhav u nadzvichajno malovnichij miscevosti poruch vkriti lisami tovtri a vnizu richka Shatavka Dva stavi zvani odnim imenem Dovgostav buli vzhe j u ti chasi Div takozh Makivskij park 1765 roku v mistechku Makiv oselilisya bagato yevreyiv i vono staye centrom kagalu Z kincya XVIII pochatku HIH st vidoma pechatka mistechka z gerbom u yakomu spolucheno rodovi znaki vlasnika Makova Vojceha Raciborovskogo sina Yuzefa Raciborovskogo Yelita tri pokladeni zirkoyu zoloti spisi na chervonomu tli ta jogo druzhini Dominiki Lipinskoyi Brodzic zolote kilce z yakogo vihodyat tri hresti na chervonomu tli nad gerbom dvi shlyahetski koroni nad odniyeyu z yakih golova kozla klejnod gerba Yelita a nad drugoyu strausovi pera klejnod gerba Brodzic Selyani buli zvilneni vid kriposnogo prava v 1861 roci Na chest ciyeyi podiyi v bagatoh selah Podillya na v yizdah vstanovlyuvali pam yatni figuri taki zbereglis v selah Nigin Cherche Cya tradiciya pomalenku vidnovlyuyetsya vstanovlyuyutsya statuyi Bozhoyi Materi chi inshi figuri 1862 roku Makiv staye volosnim centrom Do nogo vhodilo 20 sil Kam yaneckogo povitu Vsima spravami zapravlyav volosnij starshina Vasil Bilyuga ta pisar Mzdikovskij Togo zh roku v Makovi vidkrilasya cerkovno parafiyalna shkola u yakij 1870 roku navchalosya 12 hlopchikiv ta 12 divchatok 1863 roku selyani vtrachayut mozhlivist koristuvatis ridnoyu movoyu vidano tayemne rozporyadzhennya Valuyevskij cirkulyar sho nakazuvav prizupiniti vidannya znachnoyi chastini knig napisanih ukrayinskoyu movoyu a zgodom dopovneno Emskim ukazom 1883 roku diye Makivsko Shatavske odnoklasne uchilishe Ministerstva narodnoyi osviti U 1908 roci Makiv kupiv rodich Raciborovskih Alfred Zhurovskij Krim rozvitku palacu vlasnik sela zavzyato vidrodzhuvav filvarki ta mlini zviv cukrovnyu U 1917 roci pan Zhurkovskij viyizhdzhaye do Polshi Mayetok rujnuyetsya v hodi revolyucijnih podij U seli deyakij chas bazuvavsya aviazagin polk Ukrayinskoyi Galickoyi armiyi pislya perehodu neyu richki Zbruch U zhovtni 1925 r bulo vidbudovano veliku cukrovarnyu sho ne diyala z 1914 roku Pevnij chas selo bulo rajonnim centrom URSR doki ne uvijshlo do skladu Dunayeveckogo rajonu Za radyanskih chasiv p yat sil Dunayeveckogo rajonu ob yednalisya stvorivshi kolgosp Ukrayina Pid chas organizovanogo radyanskoyu vladoyu Golodomoru 1932 1933 rokiv pomerlo shonajmenshe 260 zhiteliv sela Po zakinchennyu Drugoyi svitovoyi vijni u 1946 1947 rokah meshkanci sela vchergove perezhili golod U 1961 roci kolgosp ocholiv talanovitij organizator patriot ridnogo krayu Vitalij Volodimirovich Stengach Efektivne vedennya silskogospodarskih kultur i tvarinnictva dalo zmogu kolgospnikam pobuduvati asfaltnij zavod Kolgosp shoroku vidilyav miljon karbovanciv na socialno kulturne budivnictvo Na ci koshti pobudovano dilnichnu likarnyu chotiri shkilnih primishennya dityachij sadok i yasla Budinok kulturi Budinok tvarinnika U cej period u Makovi zaasfaltovano vulici prokladeno vodoprovid zavershuyetsya gazifikaciya pomeshkan Makiv stav pershim gazifikovanim selom u Hmelnickij oblasti 1975 go roku pochinaye robotu Jogo budivnictvo pochalos u 70 h rokah koli dlya svoyih pracivnikiv kolgosp Ukrayina uhvaliv rishennya stvoriti sanatorij pid yakij vidveli pustu goru Sidlaticyu Goru zasadili molodimi derevami ta protyagom roku pobuduvati vodolikarnyu i spalnij korpus na 125 misc Pid goroyu stvorili ozero perekrivshi richku Shatavicyu pritoku Dnistra Nevdovzi sanatorij nabuv statusu oblasnogo Zveli p yatipoverhovij spalnij korpus na 400 lizhok z liftom i she odin dlya odnochasnogo harchuvannya vsih vidpochivalnikiv ta yihnogo dozvillya Zaraz sanatorij Ukrayina vhodit u chislo laureativ Vseukrayinskogo rejtingu proektu 100 najkrashih pidpriyemstv Ukrayini v nominaciyi Sanatorno kurortni poslugi Sanatorij Ukrayina malenke avtonomne korolivstvo sho zajmaye 28 gektariv na gori Sidlatici Do ozera vedut shodi bordyuri yakih prikrashayut skulpturi losiv roboti kam yanec podilskogo majstra Ivana Vasilovicha Svidera U 1980 h rokah na bazi kolgospu Ukrayina bulo stvoreno zvirinec u yakomu krim svijskoyi hudobi ta ptici mozhna bulo pobachiti fazaniv pavichiv vedmediv ta inshih ridkisnih tvarin Zgodom iniciativa bula pripinena u zv yazku z problemami finansuvannya sela na pochatku 1990 h rokiv Chastimi gostyami tut buli rodini z ditmi sho mogli vidvidati nevelichkij zvirinec bez dalekoyi podorozhi do velikih mist Na zgadku zalishilis lishe svitlini gostej yaki vstigli vidvidati gospodarstvo v najkrashi jogo chasi Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini Makiv postijno rozvivayetsya ta onovlyuyetsya Tut funkcionuye serednya shkola dityachij sadok likarnya pravoslavna Hrestovozdvizhenska cerkva Dim molitvi Budinok kulturi muzichna ta sportivna shkoli biblioteka Protyagom rokiv zminyuvalis kerivniki organizacij ta pidpriyemstv kozhen z yakih vnosiv svij osobistij vklad v rozbudovu sela V 2015 roci bula stvorena Makivska silska ob yednana teritorialna gromada yaku ocholiv todi diyuchij silskij golova Anatolij Arkadijovich Kushnir Do gromadi vvijshli 8 sil Makiv Shatava Slobidka Rahnivska Mihajlivka Blishanivka Slobidka Zalisecka Chechelnik ta Slobidka Balinska Ob yednannya v gromadu maye stvoriti umovi dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi yaka zmozhe zabezpechiti komfortne ta bezpechne seredovishe dlya prozhivannya lyudej 17 lipnya 2020 roku v rezultati administrativno teritorialnoyi reformi ta likvidaciyi Dunayeveckogo rajonu selo uvijshlo do skladu Kam yanec Podilskogo rajonu 25 zhovtnya 2020 roku vidbulis chergovi vibori goliv silskih ta selishnih rad Golovoyu Makivskoyi OTG bulo obrano Galachinskogo Vladislava Stanislavovicha NaselennyaSeli Makiv poshireni taki dialekti slova gorishe strih vishka gora pid podrya pod pud Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 3503 osobi Zgidno perepisu 2015 roku seli zhilo 3457 osib naselennya sela skorotilos na 1 31 porivnyano zi 2001 rokom U 2020 roci naselennya stanovit 3186 osobi Mova U seli poshireni zahidnopodilska govirka ta pivdennopodilska govirka sho vidnosyatsya do podilskogo govoru yakij nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist Vidsotokukrayinska 3192 98 22 rosijska 46 1 42 rumunska 3 0 09 biloruska 2 0 06 inshi ne vkazali 7 0 21 Usogo 3250 100 Pam yatkiZovnishni videofajli1 Chomu ukrayinci dosi buduyut rosijski hrami Oblichchya Nezalezhnosti Cerkva svyatogo Ioana BogoslovaZdvizhenska cerkva u 2020Makivskij cukrovij zavod Znachno mensh vidoma pam yatka Makova brama z kariatidami Cukrovnya zvedena she Raciborovskimi cej promislovij velet XIX stolittya yakij i v XXI mu ne cilkovito she vtrativ risi suvoroyi viktorianskoyi mogutnosti vse zh znikaye Ale navit elementi dekoru vse she prostezhuyutsya na najdavnishih korpusah U sichni 2012 roku novi vlasniki porizali na metalobruht stare obladnannya zavodu Ta poki she stoyit relikt divnoyi epohi brama Na teritoriyi susidnogo sela Shatava znahoditsya chudovij vzirec kultovoyi arhitekturi Ioanobogoslovskoyu cerkvoyu 1839 62 sho ye odniyeyu z golovnih arhitekturno istorichnih pam yatok Dunayevechchini yavlyayuchi soboyu ridkisnij tip rotondovoyi cerkvi z elementami klasicizmu Zdvizhenska cerkva 1876 r Ruyini palacevogo mayetku zrujnovano 1917 r ta zamku zrujnovano 1914 r v Makovi Zakaznik Karmalyukova Gora Karmalyukova tovtra znahoditsya za selom Makiv po silskij dorozi na s Povorottya Druge Na pivnichnij shid vid sela roztashovana zoologichna pam yatka prirodi Stupenci Starij ambar komora poblizu viyizdu z sela na avtomobilnu dorogu N 03 Sanatorij Ukrayina Hmelnickij oblasnij mizhgospodarskij sanatorij Ukrayina pracyuye z 1975 roku Navkolo sanatoriyu roztashovanij hvojno listyanij park ta shtuchne ozero Teritoriya sanatoriyu zajmaye 28 ga z yakih 9 ga ozero 19 ga lisopark Golovnim likarem sanatoriyu buv Oleksandr Lisyuk u 1975 1998 rokah Budivleyu sanatoriyu ye p yatipoverhovij korpus z yednanij perehodami z dopomizhnimi budivlyami rozrahovanij na 325 misc U sanatoriyi prohodyat likuvannya paciyenti z diagnozami hronichnij gastrit hronichnij kolit i enterokolit riznoyi etiologiyi funkcionalni zahvoryuvannya kishkivnika z porushennyam motorno evakuatornoyi funkciyi ta hvorobi operovanogo shlunka U likuvanni vikoristovuyutsya mineralni vodi Makivskogo rodovisha mineralnih vod Makivska tipu Mirgorodska i Perlina Podillya tipu Naftusya vanni dushi masazh tosho Stanom na 2021 rik ne funkcionuye Vidomi lyudiNarodilis Volodijovskij Yezhi shlyahtich gerbu Korchak peremiskij stolnik vijskovij komanduvach Bulgakov Volodimir Petrovich radyanskij futbolist i trener majster sportu zasluzhenij trener URSR ukrayinskij vijskovosluzhbovec uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijna ukrayinskij vijskovosluzhbovec uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijna ukrayinskij vijskovosluzhbovec uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijna Perebuvali prozhivali Stengach Vitalij Volodimirovich ukrayinskij i radyanskij gospodarnik oficer MDB gromadskij diyach pedagog golova kolgospu Ukrayina Cikavi faktiV pivdennij Polshi ye misto Makiv Pidgalyanskij ta selo Makova SvitliniNa teritoriyi sanatoriyu Ukrayina v seli Makiv Viglyad na ozero Sanatorij Ukrayina Zdvizhenska cerkva Zdvizhenska cerkva Virobnichij korpus cukrovij zavod Palacovij fligel Palacovij fligel Palacovij fligel Makiv Makivskij park Makivskij park Makivskij park Makivskij park Makivskij park 2020 Makivskij park Makivskij park Makivskij park Kariatida v yiznoyi brami V yizna brama selo Makiv V yizna brama Kariatida Mlin Makiv Vodyanij mlin Selo Makiv mlin Mlin selo Makiv Vodyanij mlin selo Makiv Vodyanij mlinDiv takozhMayetok Raciborovskih Makivskij park Karmalyukova gora Stupenci Podillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi Decentralizaciya reforma miscevogo samovryaduvannya dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi PrimitkiJablonowski Aleksander 1 sichnya 1902 Warszawa Arhiv originalu za 10 bereznya 2016 Procitovano 19 bereznya 2016 Derzhavnij arhiv Hmelnickoyi oblasti Fond 227 Opis 1 Spr 2573 Ark 267 285 Makiv Geoinformacijna sistema misc Golodomor 1932 1933 rokiv v Ukrayini Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati Procitovano 18 chervnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Hmelnicka oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2018 Procitovano 24 zhovtnya 2018 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2018 Procitovano 24 zhovtnya 2018 Na rosijsko ukrayinskij vijni zaginuv vijskovij z Hmelnichchini Igor Dozorec Na fronti zaginuv boyec z Hmelnichchini Volodimir Gayevskij U likarni vid otrimanogo na vijni poranennya pomer Andrij Nigiruk z HmelnichchiniDzherelaOleksandr Vilchinskij Kohannya v Makovi Opovidannya Diya detektivnogo opovidannya vidomogo ukrayinskogo pismennika vidbuvayetsya u sanatoriyi Podillya sho znahoditsya na teritoriyi sela Makiv Vilchinskij O Sherlok Holms na Forumi vidavciv Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2016 Irina Pustinnikova Krakiv i Varshava Ni Makiv i Shatava spec dlya PODOLYaNINA 26 10 2012 Vikoristano material z statti Volodimira Zahar yeva z gazeti Ye Mazur L V Makiv z najdavnishih chasiv do 1917 roku Dunayevechchina ochima doslidnikiv uchasnikiv i svidkiv istorichnih podij Zbirnik naukovo krayeznavchih prac Vipusk V Dunayivci Kam yanec Podilskij 2013 kampod at ua Marshrut 2 Hmelnickij Yarmolinci Dunayivci 1983 4 bereznya 2016 u Wayback Machine dun at ua Vidomi Dunayivchani st 3 14 sichnya 2017 u Wayback Machine Prokopchuk V S Prokopchuk T K Olijnik S V Dunayevechchina v imenah Biobibliografichnij dovidnik Dunayivci 2006PosilannyaPogoda v seli Makiv 20 grudnya 2011 u Wayback Machine Makivskij NVK ZOSh I II stupeniv kolegium 11 chervnya 2018 u Wayback Machine castles com ua Zamki ta hrami Ukrayini Makiv i Shatava 15 lipnya 2019 u Wayback Machine Makow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1884 T V S 930 pol Sajt osviti Makivskoyi OTG 23 bereznya 2019 u Wayback Machine Sajt Makivskoyi OTG 15 sichnya 2022 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi