То́втри, або То́лтри — сильно розчленовані, скелясті вапнякові пасма. Це єдиний у світі гірський кряж, що з'явився не внаслідок тектонічних процесів, а утворений живими організмами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDAxbFpHOWliM0o1WDNOcllXeDVYekl3TURoZk1UQXlYekF5TWpRdWFuQm5Mek13TUhCNExVMWxaRzlpYjNKNVgzTnJZV3g1WHpJd01EaGZNVEF5WHpBeU1qUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Загальна характеристика
Товтри за походженням є давнім бар'єрним рифом, сформованим вздовж берегової лінії неглибокого, теплого міоценового моря, що простягнувся вузькою смугою майже на 200 км через Подільську височину від Кременецького кряжу та Вороняків (на південь від смт Підкамінь) до річки Дністер у районі Кам'янця-Подільського. В геологічному відношенні Товтри — пасмо міцних міоценових вапняків потужністю від 1,5 до 55 м, що залягають на розмитій поверхні палеогенових чи крейдових відкладів (пісків, пісковиків, мергелів). В межах Хмельниччини Товтри простягаються до 90 км, від селища Сатанів Городоцького району через територію Чемеровецького району до с. Китайгород Кам'янець-Подільського району; їх площа сягає 25 тис. га, з яких 15 тис. га вкриті лісами.
Аналогів у світі немає, проте подібні за деякими геологічними структурами скелясті пасма є у Великій Британії та США.
Оригінальність цього рифу полягає в тому, що він складений не коралами, як більшість сучасних і викопних бар'єрних рифів світу, а рештками вапнякових водоростей (літотамній), мохуваток, молюсків, специфічних морських черв'яків () та інших організмів. Корали в його окладі зустрічаються рідко. Отже Товтри складені переважно з перекристалізованих, детрусованих вапняків органогенного походження, які мають цінне господарське значення. В морфології Товтрової гряди чітко виділяється головна гряда і бокові горби і грядки, що розташовані на відстані від кількох сотень метрів до десятків кілометрів. Так, ширина пасма Товтр біля Сатанова та поблизу річки Дністер до 8—12 км, і до 2—5 км — у Кам'янець-Подільському районі. Головна гряда здебільшого представлена ланцюгом лінійно витягнутих горбів завдовжки по 5—6 км з пласкими або майже пласкими вершинами.
Повільні вертикальні підняття морського дна вздовж лінії розлому і теплий субтропічний клімат сприяли широкому розвитку колоніальних організмів і формуванню бар'єрного рифу, який розділяв морський басейн на дві частини: південно-західну (більш глибоководну), північно-східну, прибережну. Це зумовило асиметрію схилів сучасної Товтрової гряди.
Складена (майже виключно) літотамнієвими вапняками верхнього тортону. Поверхню пасма ускладнюють карстові форми рельєфу (воронки, печери) та хаотичне нагромадження великих і дрібних уламків скель. Численні бокові горби і грядки розташовані переважно з південного заходу від головної гряди майже перпендикулярно до лінії її простягання. Як правило, вони мають гострі конусоподібні скелясті вершини, переважно безлісні. Іноді вони утворюють ланцюги атолоподібних форм (Чемеровецький район). Вони невеликі — до 20—30 м над поверхнею плато. Крім того, на відстані від головного пасма розкидані поодинокі (або невеликими групами) невисокі органогенні пагорби з виходами органогенних брил, які в народі називаються «могилками». Вони невисокі, не мають урвищ і скель, своїми розмірами нагадують скіфські кургани. У такому розгалуженому розумінні ширина Товтрового кряжу досягає 15—20 км. Всього на території області зареєстровано 159 окремих об'єктів товтрових утворень.
Головна гряда має чітко виражену асиметричну будову: південно-західний схил її крутіший, північно-східний — пологий. Абсолютні позначки гряди досягають 400 м і більше, відносні висоти — 50—60 метрів. На ділянках перетину гряди річками (Збруч, Смотрич, Мукша та інші) відносні висоти досягають 100—150 м.
Дослідження останніх років показали, що Товтрова гряда приурочена до лінії великого розлому земної кори, витягнутого з південного сходу на північний захід на близько 300 км. Вертикальні рухи по цьому розломі відбувалися з перервами тривалий час, починаючи з початку палеозою, але найінтенсивнішими вони були в неогені, коли поблизу формувалися Карпатські гори.
У сарматський час бар'єрний риф був покритий піщано-глинистими відкладами, які після подальших піднять території, відступання моря і встановлення континентального режиму почали розмиватися поверхневими водами, розкриваючи поступово рифові споруди, складені щільнішими вапняками.
Виділяють такі відокремлені ділянки:
- Галицькі Товтри
- Медобори
- Подільські Товтри
- Прут-Дністровські "Південні" Товтри
- Мурафські Товтри
- Кодимські Товтри
Подільські Товтри простягаються від смт Закупного Хмельницької області до Кам'янця-Подільського майже на 100 км. Пересічна ширина від 5—12 км, абсолютна висота до 430 м. Найвищою є центральна частина — плосковершинне головне пасмо, що складається з видовжених кряжів з похилими схилами, подекуди у вигляді скелястих урвищ. Бічні пасма — кряжі заввишки 20—25 м, атолоподібні групи (Нігинські, Вербецькі, Гуменецькі — Кармалюкова гора…), атоли (на околицях сіл Біла, Чорна, Смотрич Хмельницької області — Черчецька, Самовита товтри…).
Прут-Дністровські Товтри є продовженням Товтр, простягаються вони на 25 км на межиріччі Пруту і Дністра (далі — в межах Молдови). У рельєфі виражені слабо (переважно як окремі горби заввишки 10—18 м). Пересічна ширина 3—5 км, абсолютна висота до 320 м.
Мурафські Товтри простягаються більше ніж на 140 км від верхів'я р. Рів через басейн Мурафи до гирла Кам'янки (басейн Дністра), у Вінницькій області. Пересічна ширина 8—16 км, абсолютна висота до 340 м. Виражені окремими горбами, що підносяться над навколишньою місцевістю на 20—25 м, у долинах річок Мурафи, Мурашки — «стінки» 60—70 м заввишки.
Географія
Товтри мають мальовничі краєвиди, часто гострі (білого і сірого кольору) скелі, провали (найкрасивіший провал Збруча), карстові явища. Простягаються в центральній частині Подільської височини на довжину понад 250 км від смт Підкаменя (на північному заході Подільської височини) на південний схід через Збараж — Скалат — Кам'янець-Подільський до Румунської Молдови над Прутом (на південному сході).
Основні гори у межах Галичини: (431 м), , Сабариха (354 м), (417 м), Гостра Могила (398 м), , Богит (417 м), Гонтова (понад 400 м). Найвища вершина — гора (Крайній Камінь) (431 м).
Печери
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTDA5d2RIbHRhWE4wZVdOb2JtRmZRMkYyWlM1cWNHVm5Mekl3TUhCNExVOXdkSGx0YVhOMGVXTm9ibUZmUTJGMlpTNXFjR1ZuLmpwZWc=.jpeg)
У Товтрах є багато карстових печер, зокрема на території Тернопільської області розташована друга у світі за довжиною печера Оптимістична.
Рослинний і тваринний світ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDAxbFpHOWliM0o1WDJOMmFYUnJZVjh5TURBNFh6RXdNbDh3TURrNUxtcHdaeTh5TURCd2VDMU5aV1J2WW05eWVWOWpkbWwwYTJGZk1qQXdPRjh4TURKZk1EQTVPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Вершини і схили Товтр вкриті переважно лісами, багатими за флористичним складом: дуб, бук, граб, ліщина, дика груша, черешня, дуб скельний, ясен, явір, бук, клен гостролистий, липа серцелиста, в'яз, береза, осика, бруслина бородавчаста та європейська, ліщина звичайна, свидина кров'яна, гордовина, глід, трапляються смородина чорна, аґрус відхилений, яглиця звичайна, осока волосиста, підмаренник запашний, копитняк європейський, зірочник ланцетолистий, підлісник європейський, анемона жовтецева та дібровна, герань, фіалка, рутвичка звичайна, медунка темна, купина багатоквіткова та широколиста, та кашубський, переліска багаторічна, папороть тощо.
Особливу цінність становлять ділянки степової, лучно-степової та наскельно-степової рослинності з рідкісними формаціями осоки низької, ковили волосистої та пірчастої. Тут крім характерних степових росте багато ендемічних видів: шавлія кременецька, шиверекія подільська, змієголовник австрійський, аконіт кущистий і шерстистовустий, ясенець білий, , ломиніс цілолистий, півники угорські, часник подільський, молочай волинський, зіноваті біла, подільська та Блоцького, дев'ятисил осотовий.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDBKdmFIbDBYMnQxYm5samFWOHlNREE0WHpFd01sOHhPRGt5TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxQ2IyaDVkRjlyZFc1NVkybGZNakF3T0Y4eE1ESmZNVGc1TWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Тваринний світ Товтрів також надзвичайно багатий. Є види, занесені до Червоної книги України: махаон, мнемозина, , жук-самітник, жук-олень, сатурнія руда. Досить численними є земноводні. З ссавців трапляються сарни, кабани, дуже рідко — лось. Звичні лисиця, куниця лісова, тхір, їжак, борсук. Особливу групу становлять лиликоподібні, які населяють переважно невеликі печери та ніші.
Найчисленнішою є група птахів — поширені: канюк звичайний, орел-карлик, підорлик малий, пугач, лунь польовий, на зимівлю прилітають: сорокопуд сірий, сова довгохвоста, сапсан, на перельотах: лелека чорний, журавель сірий.
Корисні копалини
На території Товтр розташовано 65 кар'єрів місцевого та державного значення по видобутку головним чином вапняку, також добувають глини, суглинок, ґіпс.
Леґенди та перекази
З Товтрами пов'язано багато леґенд та переказів.
У Медоборах був один із найбільших язичницьких релігійно-культурних комплексів — Збручанський культовий центр (основний осередок на горі Богит).
Гіпотеза про походження назви Товтри
Колись у Західній Україні проживали давні булгари, предки сучасних чувашів і залишили в Західній Україні після себе назви багатьох населених пунктів, таких, як, наприклад, Гавареччина, Жукотин, Верин, Хирів, Кимир, Кукезів, Куткир, Якторів та багато інших. Назва Товтри також може бути етимологізована на чуваської основі: чув. ту «гора» і тăрă «вершина» Оскільки в багатьох інших тюркських мовах назва гори звучить як тау, первинна назва гряди могла бути Таутăрă. До цієї ж праформи сходить і назва гірського масиву Татри на кордоні Словаччини і Польщі. Товтри мають вигляд окремих вапнякових виступів і кряжів, які виразно виступають над навколишньою, більшою частиною досить рівнинною місцевістю, тобто переклад «гірські вершини» їм відповідає дуже добре. Назва гірського пасма Вороняки також може мати булгарське походження і перекладатися як «гладке, рівне місце» відповідно до чув. вырăн «місце» і яка «гладкий».
Світлини
- Товтра «Самовита»
- Міжгіря
- Товтри в с.Чорна
- Високий Камінь
- Високий Камінь
- Івахновецькі Товтри
- Івахновецькі Товтри
- Нігинська товтра
- Подільські Товтри
-
-
-
-
Див. також
Примітки
- Булгарська топоніміка в Східній Європі
Джерела
- Географічна енциклопедія України : [у 3 т.] / редкол.: О. М. Маринич (відповід. ред.) та ін. — К., 1989—1993. — 33 000 екз. — .
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Геринович В. Наші Товтри // Краєзнавство. — Харків, 1930. — № 1-5. — С. 16-29.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Podilski Tovtri U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Tovtri To vtri abo To ltri silno rozchlenovani skelyasti vapnyakovi pasma Ce yedinij u sviti girskij kryazh sho z yavivsya ne vnaslidok tektonichnih procesiv a utvorenij zhivimi organizmami Skelyasti shili bilya gori BogitZagalna harakteristikaTovtri za pohodzhennyam ye davnim bar yernim rifom sformovanim vzdovzh beregovoyi liniyi neglibokogo teplogo miocenovogo morya sho prostyagnuvsya vuzkoyu smugoyu majzhe na 200 km cherez Podilsku visochinu vid Kremeneckogo kryazhu ta Voronyakiv na pivden vid smt Pidkamin do richki Dnister u rajoni Kam yancya Podilskogo V geologichnomu vidnoshenni Tovtri pasmo micnih miocenovih vapnyakiv potuzhnistyu vid 1 5 do 55 m sho zalyagayut na rozmitij poverhni paleogenovih chi krejdovih vidkladiv piskiv piskovikiv mergeliv V mezhah Hmelnichchini Tovtri prostyagayutsya do 90 km vid selisha Sataniv Gorodockogo rajonu cherez teritoriyu Chemeroveckogo rajonu do s Kitajgorod Kam yanec Podilskogo rajonu yih plosha syagaye 25 tis ga z yakih 15 tis ga vkriti lisami Analogiv u sviti nemaye prote podibni za deyakimi geologichnimi strukturami skelyasti pasma ye u Velikij Britaniyi ta SShA Originalnist cogo rifu polyagaye v tomu sho vin skladenij ne koralami yak bilshist suchasnih i vikopnih bar yernih rifiv svitu a reshtkami vapnyakovih vodorostej litotamnij mohuvatok molyuskiv specifichnih morskih cherv yakiv ta inshih organizmiv Korali v jogo okladi zustrichayutsya ridko Otzhe Tovtri skladeni perevazhno z perekristalizovanih detrusovanih vapnyakiv organogennogo pohodzhennya yaki mayut cinne gospodarske znachennya V morfologiyi Tovtrovoyi gryadi chitko vidilyayetsya golovna gryada i bokovi gorbi i gryadki sho roztashovani na vidstani vid kilkoh soten metriv do desyatkiv kilometriv Tak shirina pasma Tovtr bilya Satanova ta poblizu richki Dnister do 8 12 km i do 2 5 km u Kam yanec Podilskomu rajoni Golovna gryada zdebilshogo predstavlena lancyugom linijno vityagnutih gorbiv zavdovzhki po 5 6 km z plaskimi abo majzhe plaskimi vershinami Povilni vertikalni pidnyattya morskogo dna vzdovzh liniyi rozlomu i teplij subtropichnij klimat spriyali shirokomu rozvitku kolonialnih organizmiv i formuvannyu bar yernogo rifu yakij rozdilyav morskij basejn na dvi chastini pivdenno zahidnu bilsh glibokovodnu pivnichno shidnu priberezhnu Ce zumovilo asimetriyu shiliv suchasnoyi Tovtrovoyi gryadi Skladena majzhe viklyuchno litotamniyevimi vapnyakami verhnogo tortonu Poverhnyu pasma uskladnyuyut karstovi formi relyefu voronki pecheri ta haotichne nagromadzhennya velikih i dribnih ulamkiv skel Chislenni bokovi gorbi i gryadki roztashovani perevazhno z pivdennogo zahodu vid golovnoyi gryadi majzhe perpendikulyarno do liniyi yiyi prostyagannya Yak pravilo voni mayut gostri konusopodibni skelyasti vershini perevazhno bezlisni Inodi voni utvoryuyut lancyugi atolopodibnih form Chemeroveckij rajon Voni neveliki do 20 30 m nad poverhneyu plato Krim togo na vidstani vid golovnogo pasma rozkidani poodinoki abo nevelikimi grupami nevisoki organogenni pagorbi z vihodami organogennih bril yaki v narodi nazivayutsya mogilkami Voni nevisoki ne mayut urvish i skel svoyimi rozmirami nagaduyut skifski kurgani U takomu rozgaluzhenomu rozuminni shirina Tovtrovogo kryazhu dosyagaye 15 20 km Vsogo na teritoriyi oblasti zareyestrovano 159 okremih ob yektiv tovtrovih utvoren Golovna gryada maye chitko virazhenu asimetrichnu budovu pivdenno zahidnij shil yiyi krutishij pivnichno shidnij pologij Absolyutni poznachki gryadi dosyagayut 400 m i bilshe vidnosni visoti 50 60 metriv Na dilyankah peretinu gryadi richkami Zbruch Smotrich Muksha ta inshi vidnosni visoti dosyagayut 100 150 m Doslidzhennya ostannih rokiv pokazali sho Tovtrova gryada priurochena do liniyi velikogo rozlomu zemnoyi kori vityagnutogo z pivdennogo shodu na pivnichnij zahid na blizko 300 km Vertikalni ruhi po comu rozlomi vidbuvalisya z perervami trivalij chas pochinayuchi z pochatku paleozoyu ale najintensivnishimi voni buli v neogeni koli poblizu formuvalisya Karpatski gori U sarmatskij chas bar yernij rif buv pokritij pishano glinistimi vidkladami yaki pislya podalshih pidnyat teritoriyi vidstupannya morya i vstanovlennya kontinentalnogo rezhimu pochali rozmivatisya poverhnevimi vodami rozkrivayuchi postupovo rifovi sporudi skladeni shilnishimi vapnyakami Vidilyayut taki vidokremleni dilyanki Galicki Tovtri Medobori Podilski Tovtri Prut Dnistrovski Pivdenni Tovtri Murafski Tovtri Kodimski Tovtri Podilski Tovtri prostyagayutsya vid smt Zakupnogo Hmelnickoyi oblasti do Kam yancya Podilskogo majzhe na 100 km Peresichna shirina vid 5 12 km absolyutna visota do 430 m Najvishoyu ye centralna chastina ploskovershinne golovne pasmo sho skladayetsya z vidovzhenih kryazhiv z pohilimi shilami podekudi u viglyadi skelyastih urvish Bichni pasma kryazhi zavvishki 20 25 m atolopodibni grupi Niginski Verbecki Gumenecki Karmalyukova gora atoli na okolicyah sil Bila Chorna Smotrich Hmelnickoyi oblasti Cherchecka Samovita tovtri Prut Dnistrovski Tovtri ye prodovzhennyam Tovtr prostyagayutsya voni na 25 km na mezhirichchi Prutu i Dnistra dali v mezhah Moldovi U relyefi virazheni slabo perevazhno yak okremi gorbi zavvishki 10 18 m Peresichna shirina 3 5 km absolyutna visota do 320 m Murafski Tovtri prostyagayutsya bilshe nizh na 140 km vid verhiv ya r Riv cherez basejn Murafi do girla Kam yanki basejn Dnistra u Vinnickij oblasti Peresichna shirina 8 16 km absolyutna visota do 340 m Virazheni okremimi gorbami sho pidnosyatsya nad navkolishnoyu miscevistyu na 20 25 m u dolinah richok Murafi Murashki stinki 60 70 m zavvishki GeografiyaTovtri mayut malovnichi krayevidi chasto gostri bilogo i sirogo koloru skeli provali najkrasivishij proval Zbrucha karstovi yavisha Prostyagayutsya v centralnij chastini Podilskoyi visochini na dovzhinu ponad 250 km vid smt Pidkamenya na pivnichnomu zahodi Podilskoyi visochini na pivdennij shid cherez Zbarazh Skalat Kam yanec Podilskij do Rumunskoyi Moldovi nad Prutom na pivdennomu shodi Osnovni gori u mezhah Galichini 431 m Sabariha 354 m 417 m Gostra Mogila 398 m Bogit 417 m Gontova ponad 400 m Najvisha vershina gora Krajnij Kamin 431 m Pecheri Vhid do pecheri Optimistichna U Tovtrah ye bagato karstovih pecher zokrema na teritoriyi Ternopilskoyi oblasti roztashovana druga u sviti za dovzhinoyu pechera Optimistichna Roslinnij i tvarinnij svitPershi vesnyani kviti u Medoborah Vershini i shili Tovtr vkriti perevazhno lisami bagatimi za floristichnim skladom dub buk grab lishina dika grusha chereshnya dub skelnij yasen yavir buk klen gostrolistij lipa sercelista v yaz bereza osika bruslina borodavchasta ta yevropejska lishina zvichajna svidina krov yana gordovina glid traplyayutsya smorodina chorna agrus vidhilenij yaglicya zvichajna osoka volosista pidmarennik zapashnij kopitnyak yevropejskij zirochnik lancetolistij pidlisnik yevropejskij anemona zhovteceva ta dibrovna geran fialka rutvichka zvichajna medunka temna kupina bagatokvitkova ta shirokolista ta kashubskij pereliska bagatorichna paporot tosho Osoblivu cinnist stanovlyat dilyanki stepovoyi luchno stepovoyi ta naskelno stepovoyi roslinnosti z ridkisnimi formaciyami osoki nizkoyi kovili volosistoyi ta pirchastoyi Tut krim harakternih stepovih roste bagato endemichnih vidiv shavliya kremenecka shiverekiya podilska zmiyegolovnik avstrijskij akonit kushistij i sherstistovustij yasenec bilij lominis cilolistij pivniki ugorski chasnik podilskij molochaj volinskij zinovati bila podilska ta Blockogo dev yatisil osotovij Kunici u medobirskih lisah Tvarinnij svit Tovtriv takozh nadzvichajno bagatij Ye vidi zaneseni do Chervonoyi knigi Ukrayini mahaon mnemozina zhuk samitnik zhuk olen saturniya ruda Dosit chislennimi ye zemnovodni Z ssavciv traplyayutsya sarni kabani duzhe ridko los Zvichni lisicya kunicya lisova thir yizhak borsuk Osoblivu grupu stanovlyat lilikopodibni yaki naselyayut perevazhno neveliki pecheri ta nishi Najchislennishoyu ye grupa ptahiv poshireni kanyuk zvichajnij orel karlik pidorlik malij pugach lun polovij na zimivlyu prilitayut sorokopud sirij sova dovgohvosta sapsan na perelotah leleka chornij zhuravel sirij Korisni kopaliniNa teritoriyi Tovtr roztashovano 65 kar yeriv miscevogo ta derzhavnogo znachennya po vidobutku golovnim chinom vapnyaku takozh dobuvayut glini suglinok gips Legendi ta perekaziDokladnishe Zbruchanskij kultovij centr Dokladnishe Bogit Z Tovtrami pov yazano bagato legend ta perekaziv U Medoborah buv odin iz najbilshih yazichnickih religijno kulturnih kompleksiv Zbruchanskij kultovij centr osnovnij oseredok na gori Bogit Gipoteza pro pohodzhennya nazvi TovtriKolis u Zahidnij Ukrayini prozhivali davni bulgari predki suchasnih chuvashiv i zalishili v Zahidnij Ukrayini pislya sebe nazvi bagatoh naselenih punktiv takih yak napriklad Gavarechchina Zhukotin Verin Hiriv Kimir Kukeziv Kutkir Yaktoriv ta bagato inshih Nazva Tovtri takozh mozhe buti etimologizovana na chuvaskoyi osnovi chuv tu gora i tără vershina Oskilki v bagatoh inshih tyurkskih movah nazva gori zvuchit yak tau pervinna nazva gryadi mogla buti Tautără Do ciyeyi zh praformi shodit i nazva girskogo masivu Tatri na kordoni Slovachchini i Polshi Tovtri mayut viglyad okremih vapnyakovih vistupiv i kryazhiv yaki virazno vistupayut nad navkolishnoyu bilshoyu chastinoyu dosit rivninnoyu miscevistyu tobto pereklad girski vershini yim vidpovidaye duzhe dobre Nazva girskogo pasma Voronyaki takozh mozhe mati bulgarske pohodzhennya i perekladatisya yak gladke rivne misce vidpovidno do chuv vyrăn misce i yaka gladkij SvitliniTovtra Samovita Mizhgirya Tovtri v s Chorna Visokij Kamin Visokij Kamin Ivahnovecki Tovtri Ivahnovecki Tovtri Niginska tovtra Podilski TovtriDiv takozhNacionalnij prirodnij park Podilski Tovtri Kidanecki skeli Ushelina Buteshti Ushelina Duruitoarya Ushelina Saharna Rashkovskij prirodnij kompleksPrimitkiBulgarska toponimika v Shidnij YevropiDzherelaGeografichna enciklopediya Ukrayini u 3 t redkol O M Marinich vidpovid red ta in K 1989 1993 33 000 ekz ISBN 5 88500 015 8 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Gerinovich V Nashi Tovtri Krayeznavstvo Harkiv 1930 1 5 S 16 29