Українці в Бразилії (порт. Ucraniano-brasileiro) — національна меншина в Бразилії. В основному складається з громадян Бразилії українського походження четвертого і п'ятого поколінь, які підтримують традиції української культури.
Ucraino-brasileiros | |
---|---|
![]() Нащадки українців у Куритибі. | |
Кількість | прибл. 600 тисяч (бл. 0,3 % населення Бразилії станом на 2020 рік) |
Ареал | Переважно Парана, меншою мірою Мату-Гросу-ду-Сул і Сан-Паулу |
Мова | Здебільшого українська в сільській місцевості та португальська в міській місцевості |
Релігія | Християни (більшість (близько 85 %) — греко-католики, меншість — православні) |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4THpFeU1GOGxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRakpmSlVRd0pVSTNYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTROeVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREVsT1RZbFJEQWxRa01sUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWWxSREVsT1RkZkpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUazNKVVF3SlVKRUpVUXhKVGcySlVReEpUazJKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSVjhsUkRBbE9URWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqY2xSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREVsT1RjdWFuQm5MekUyTUhCNExURXlNRjhsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0VsUkRFbE9UWWxSREFsUWpKZkpVUXdKVUkzWHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TnlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNMThsUkRFbE9UWWxSREFsUWtNbFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREFsUWpNbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREVsT0RZbFJERWxPVFlsUkRFbE9UZGZKVVF4SlRnekpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXhKVGszSlVRd0pVSkVKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsySlVRd0pVSXlYeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUlY4bFJEQWxPVEVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRamNsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRFbE9UY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
У 1994 році в Бразилії проживало 400 тисяч осіб українського походження, 80 % (або приблизно 350 тисяч) з яких проживали в компактному регіоні площею приблизно 5 тисяч квадратних кілометрів (територія трохи менша за Тринідад і Тобаго), в горбистій південно-центральній частині штату Парана на півдні Бразилії. Вони називають цей регіон «бразильською Україною». Менша кількість українців оселилася в Сан-Паулу, Санта-Катаріні, Ріу-Гранді-ду-Сул, Пернамбуку та Параїбі.
Міста з найбільшою кількістю українців — Прудентополіс (близько 38 тисяч українців, або 75 % населення міста), Куритиба (33 тисяч українців) та Уніан-да-Віторія (близько 26,4 тисяч українців, або 50 % населення міста). У 2021 році чисельність населення з українським корінням у Бразилії оцінюється в 600 тисяч осіб. Бразильські українці також оселилися в сусідніх регіонах Аргентини та Парагваю, зокрема в аргентинській провінції Місьйонес та парагвайському департаменті Ітапуа — значна доля населення обидвох регіонів на той час уже мала українське чи польське коріння. У Північній Америці також існує значна громада бразильців українського та польського походження, що зосереджена в Торонто та Монреалі. Близько 5% канадійців українського та польського походження родом з Латинської Америки.
Бразилія має третю за чисельністю українську громаду в Америці та третє за чисельністю українське населення за межами колишнього Радянського Союзу; лише Канада та Сполучені Штати мають більшу чисельність українського населення. У порівнянні з українцями в Північній Америці, українська громада в Бразилії (як і в сусідній Аргентині), як правило, переважно складається з нащадків попередніх хвиль імміграції, є біднішою, здебільшого проживає в сільській місцевості, має меншу організаційну силу та більше орієнтована на Церкву як центр культурної ідентичности.
Сімдесят відсотків українців Бразилії живуть у сільськогосподарських громадах, відомих як «колонії», де вони вирощують пшеницю, жито, гречку, рис, чорні боби та єрва-мате — місцевий вид чаю. Ці колонії ізольовані від сучасних районів економіки Бразилії та неукраїнського населення і багато в чому нагадують галицькі (західноукраїнські) села XIX століття.
Історія імміграції
В імміграції українців до Бразилії виділяють три хвилі.
Перша хвиля (1872—1914)
Одними з перших українських іммігрантів вважається сім'я М. Морозевича, що виїхала з Золочівщини в 1872.
У 1876 році в штат Парана переселилася група з Буковини, а в 1881 році інша група українців заснувала в цьому ж штаті поселення поблизу міст Палмейрас і Понта-Гроса.
У 1886 році зареєстровані окремі випадки імміграції з Галичини в район міста Уніао-да-Віторія, біля якого були засновані поселення Інасіо і Томаз-Коїл .
Однак масове переселення українців починається з 1895 року. Після ліквідації рабства в Бразилії утворилася нестача робочої сили й уряд почав стимулювати мігрантів фінансово. Поселенцям оплачувався проїзд і виділялося від 25 до 50 гектарів землі з відстрочкою оплати на 10 років. Такі умови виглядали дуже привабливо для безземельних і малоземельних українців, і в 1895—1899 у Бразилію переселилося близько 15 000 осіб, в основному з Північно-Східної Галичини. Однак на практиці землі, що виділяються переселенцям, перебували в непрохідних джунглях, а якщо українці наймалися до плантаторів, то були змушені оплачувати їжу та одяг по настільки високими цінами, що потрапляли в умови економічної залежності, близької до рабства.
У 1897—1907 рр. значне число українців (близько 1 000 сімей) за власні кошти переселилися в район Прудентополіса, а також в південно-східних районах штату Парана і в північних районах штату Санта-Катарина, заснувавши поселення Антоніо-Олінто, Уніао-да-Віторія, Ірасема, Марешал-Маллет, Дорізона .
У 1908—1914 рр. близько 18 500 українців прибуло в рамках кампанії по залученню робочої сили до будівництва залізниць між штатами Сан-Паулу і Ріу-Гранді-ду-Сул. Вони заснували українські поселення в містах Гуарані, Кампінас, Іжуі, Жагуарі та Ерешімі.
Крім того, у 1892—1914 рр. в Бразилії прибуло близько 120 сімей з Наддніпрянщини, з яких 90 сімей оселилися в провінції Ріо-Гранде-до-Сул.
Голод, епідемії та вороже ставлення місцевих індіанців призвело в великої смертності серед мігрантів, частина їх повернулася в Галичину, однак, за даними перепису українських священників 1913—1914, на той момент в Бразилії проживало приблизно 45 000 осіб .
Друга хвиля (1917—1939)
Якщо перша хвиля мігрантів складалася майже виключно з селян, то в другій хвилі був значний прошарок інтелігенції. У цей період з Галичини, Волині, Полісся, Буковини та Закарпаття прибуло близько 9 000 осіб.
Третя хвиля (1947—1951)
Викликана переважно політичними мотивами та розпочалася наприкінці Другої світової війни. Основу мігрантів в ці роки склали колишні захоплені Німеччиною остарбайтери, звільнені з німецького полону бійці радянської армії, а також політичні біженці (люди з антирадянськими поглядами, колишні члени допоміжної поліції, дивізії «Галичина» і ін. Більшість з них селилися в штаті Парана, частина — в штаті Сан-Пауло, як в столиці штату, так і в місті Сан-Каєтану-ду-Сул. Всього в цей період іммігрувало 7 000 українців. Частина переселенців не змогла пристосуватися до умов життя в Бразилії та переселилася в США і Канаду, а частина осіла в Сан-Паулу, Порту-Алегрі, Каноасі (штат Ріу-Гранді-ду-Сул), а також в штатах Гояс, Мінас-Жерайс і Ріо-де-Жанейро.
У 1950-х імміграція українців практично зупинилася, а наступне встановлення політичної диктатури призвело до посилення рееміграції в США, Канаду та СРСР.
За оцінками дослідників, в 1972 в Бразилії проживало 153 000 етнічних українців, з яких 130 000 на штаті Парана, 14 000 — Сан-Пауло, 5 000 — Санта-Катаріна, 3 000 — Ріу-Гранді-ду-Сул і близько 1 000 — в інших штатах.
- Штат Парана
- Українські іммігранти у Бразилії в кінці 19 століття
- 1940, українці в Арапонгас
- 1940, українці в Прудентополілсі
- Українські жінки Куритиби, 1937
Сучасний стан діаспори
Загальну чисельність українців в Бразилії зараз визначити складно у зв'язку з тим, що точних статистичних даних не існує .
Згідно з архівними даними парафій Української греко-католицької церкви, в 1996 року в штаті Парана проживало близько 320 000 українців-католиків, які складають 95 % української громади штату. До того ж дослідники вказують, що в цьому штаті проживає від 75 до 85 відсотків українців Бразилії.
У сучасній науковій літературі дають оцінні данні про кількість українців Бразилії: від 350 000 до 500 000. У заявах президента Бразилії та представників Українсько-Бразильської Центральної репрезентації також йдеться про 500 000 українців Бразилії.
Вважається, що близько 80 % українських іммігрантів традиційно живуть в сільській місцевості, решта зайняті у сфері промисловості, переважно меблевої та металообробної .
Близько 80 % українських переселенців живуть в штаті Парана: тільки в столиці Парани, місті Куритиба, проживає близько 60 000 українців. У місті діє Церква Святого Йосафата УГКЦ, що була побудована 1928 року.
З 1991 р. українська мова як іноземна викладається в декількох державних школах м. Прудентополіс та в навчальних закладах у місцях компактного проживання українців.
У м. Куритиба є площа України з пам’ятником Тарасу Шевченку та Український меморіал, які вважаються історико-культурною спадщиною муніципалітету. Пам’ятники Тарасу Шевченку є також в містах Прудентополіс та Порто-Алегре.
26 жовтня 1995 урочисто відкритий Меморіал української імміграції. Крім того, українські громади є в штаті Санта-Катарина, місті Сан-Паулу й його околицях.
Українці, що проживають в Бразилії, продовжують дотримуватися традиційної української культури та віросповідання. Розвитком української культури займаються численні громадські організації, об'єднані в Українсько-Бразильську Центральну репрезентацію (Українське Товариство Бразилії, Товариство прихильників Української Культури, Товариство «Соборність», Асоціація українсько-бразильської молоді та ін.). Настільки ж велику увагу питанням культури приділяє Українська греко-католицька та Православна церква України в Бразилії.
У Бразилії діють українські школи, фольклорні групи і творчі кооперативи.
Велика увага приділяється збереженню української мови: як іноземна вона викладається в початкових школах в місцях компактного проживання українців, в деяких державних середніх школах і в Лінгвістичному центрі університету Парана (Куритиба). Однак з лінгвістичної точки зору українці Бразилії належать або до україно-португальським білінгвам (меншість), або до носіїв португальської мови, що в кращому випадку володіють обмеженим запасом українських слів. Пов'язано це з тим, що діти емігрантів, навіть вивчивши основи мови предків, починають вчитися і працювати в суспільстві португаломовних жителів Бразилії.
З 2010 року в Бразилії заснований Національний день української громади, який відзначається 24 серпня.
- Українська греко-католицька церква в
-
- Українська церква в парку Тінгуї, Куритиба, Парана
- Українська хата в Куритибі
-
- Греко-католицька церква в Прудентополісі
- Український портик в Прудентополісі
Відомі бразильці українського походження
- Іван Боднарук — український педагог, письменник, есеїст, журналіст, громадський діяч.
- архієпископ і митрополит Володимир (Ковбич)
- єпископ Мирон (Мазур)
- отець Микола Лиско
- отець Доротей Шимчій
- Гуто Пашко — бразильський кінорежисер українського походження
- Марія Берушко — шкільна вчителька, котра врятувала своїх учнів під час пожежі у бразильській школі. Вона може стати першою православною святою в Латинській Америці.
- Гектор Бабенко — бразильсько-аргентинський кінорежисер, сценарист, продюсер й актор українського походження.
- — sculptor (born in Germany of Ukrainian descent, living in )
- Віра Вовк — українська та бразильська письменниця, літературознавиця, прозаїк, драматург, перекладачка та науковець
- Рафаел Собіс — бразильський футболіст українського походження, нападник
- Дмитро Зайців — український ентомолог, дослідник жуків-вусачів. Описав десятки нових таксонів цієї групи.
- Роберту Мінчук — бразильський композитор і диригент українського походження.
- (Russian-Ukrainian descent on maternal side) Popular television hostess.
- Клариса Ліспектор (1920—1977) — бразильська письменниця українсько-єврейського походження.
- (Деніз Стоклос, нар. 14 липня 1950)— одна з найвідоміших мімів світу, бразильська акторка, режисерка, письменниця.
В культурі
- «Desalma» — бразильський містичний міні-серіал, події якого відбувається в містечку, заснованому українськими іммігрантами.
Див. також
Посилання
- Brazil. (англ.). оригіналу за 25 квітня 2021. Процитовано 23 листопада 2021. (source and date unmentioned)
- [Ethnicities: Ukrainians]. Portal of Services and Information of the Government of Paraná (порт.). Архів оригіналу за 12 березня 2007.
- Oksana Boruszenko and Rev. Danyil Kozlinsky (1994). Ukrainians in Brazil (Chapter), in Ukraine and Ukrainians Throughout the World, edited by Ann Lencyk Pawliczko, University of Toronto Press: Toronto, pp. 443—454
- . Архів оригіналу за 22 серпня 2016. Процитовано 9 липня 2020.
- admin3 (1 серпня 2007). Prudentópolis a bela Ucrânia brasileira. Planeta (pt-BR) . Процитовано 17 грудня 2020.
- by Marina Bondarenko
- Ukrainian Observer, «Ukrainian Community of Brazil» June 23, 2004
- (2000). Ukraine: A History. . с. 566. ISBN .
- (2000). Ukraine: A History. . с. 546. ISBN .
- Н. С. Полищук, А. П. Пономарёв. Украинцы. — Институт этнологии и антропологии РАН, М.: Наука, 2000. , стр. 88-90
- Абліцов В., Сімченко Г. Українська діаспора: вчора і сьогодні. www.experts.in.ua. Процитовано 4 серпня 2016.
- Бразилия. Украинцы Бразилии // Енциклопедія історії України: Т. 1: А-В / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України.- К.: В-во «Наукова думка», 2003. — 688 с.: іл. , стр. 364
- Ярослава Закревська Роль «Просвіти» у збереженні національної самобутності українців Бразилії // Україна: культурна спадщина, національна свідомість, державність. 19/2010
- Ірина Сушинська. УКРАЇНСЬКА МОВА У БРАЗИЛІЙСЬКІЙ ДІАСПОРІ: СТАН І СТАТУС // ЛІНГВІСТИЧНІ СТУДІЇ. Випуск 20
- Украинцы в Бразилии научили местных кушать гречку и продают писанки по 30 долларов.
- Президент Бразилии Луис Инасио Лула да Силва провозгласил 24 августа Национальным днем украинской общины.
- Б.Мельничук, П.Лаврів (ЕСУ). Боднарук Іван Лазарович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — 696 с. — ., с. 153
- Посольство України в Королівстві Бельгія — Новини [ 24 травня 2008 у Wayback Machine.]
- Daniel Piza [ 9 лютого 2012 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 24 липня 2008. Процитовано 13 вересня 2020.
- Ukrainian Lady from Brazil The Day, Ukrainian newspaper, Tuesday June 19, 2001
- google.com.br
Інтернет-джерела
- Українсько-бразилійська центральна репрезентація
- Українці з країни Піку Да Бандейра — Прапорової гори у Бразилії
- Вітторіо Сиротюк: Завдяки українцям на місці джунглів тепер росте хліб // Україна молода, 23.07.2010
- Memorial to Ukrainians in Curitiba
- Website for Prudentopolis, Center of Brazil's Ukrainian community
- Os Stoklos — uma família em performance
- Richa destaca contribuição ucraniana no crescimento econômico do Paraná
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrayinci v Braziliyi port Ucraniano brasileiro nacionalna menshina v Braziliyi V osnovnomu skladayetsya z gromadyan Braziliyi ukrayinskogo pohodzhennya chetvertogo i p yatogo pokolin yaki pidtrimuyut tradiciyi ukrayinskoyi kulturi Ukrayinci Braziliyi Ucraino brasileirosNashadki ukrayinciv u Kuritibi Kilkistpribl 600 tisyach bl 0 3 naselennya Braziliyi stanom na 2020 rik ArealPerevazhno Parana menshoyu miroyu Matu Grosu du Sul i San PauluMovaZdebilshogo ukrayinska v silskij miscevosti ta portugalska v miskij miscevostiReligiyaHristiyani bilshist blizko 85 greko katoliki menshist pravoslavni Marka Ukrposhti 120 rokiv z pochatku immigraciyi ukrayinciv do Braziliyi 2011 U 1994 roci v Braziliyi prozhivalo 400 tisyach osib ukrayinskogo pohodzhennya 80 abo priblizno 350 tisyach z yakih prozhivali v kompaktnomu regioni plosheyu priblizno 5 tisyach kvadratnih kilometriv teritoriya trohi mensha za Trinidad i Tobago v gorbistij pivdenno centralnij chastini shtatu Parana na pivdni Braziliyi Voni nazivayut cej region brazilskoyu Ukrayinoyu Mensha kilkist ukrayinciv oselilasya v San Paulu Santa Katarini Riu Grandi du Sul Pernambuku ta Parayibi Mista z najbilshoyu kilkistyu ukrayinciv Prudentopolis blizko 38 tisyach ukrayinciv abo 75 naselennya mista Kuritiba 33 tisyach ukrayinciv ta Unian da Vitoriya blizko 26 4 tisyach ukrayinciv abo 50 naselennya mista U 2021 roci chiselnist naselennya z ukrayinskim korinnyam u Braziliyi ocinyuyetsya v 600 tisyach osib Brazilski ukrayinci takozh oselilisya v susidnih regionah Argentini ta Paragvayu zokrema v argentinskij provinciyi Misjones ta paragvajskomu departamenti Itapua znachna dolya naselennya obidvoh regioniv na toj chas uzhe mala ukrayinske chi polske korinnya U Pivnichnij Americi takozh isnuye znachna gromada brazilciv ukrayinskogo ta polskogo pohodzhennya sho zoseredzhena v Toronto ta Monreali Blizko 5 kanadijciv ukrayinskogo ta polskogo pohodzhennya rodom z Latinskoyi Ameriki Braziliya maye tretyu za chiselnistyu ukrayinsku gromadu v Americi ta tretye za chiselnistyu ukrayinske naselennya za mezhami kolishnogo Radyanskogo Soyuzu lishe Kanada ta Spolucheni Shtati mayut bilshu chiselnist ukrayinskogo naselennya U porivnyanni z ukrayincyami v Pivnichnij Americi ukrayinska gromada v Braziliyi yak i v susidnij Argentini yak pravilo perevazhno skladayetsya z nashadkiv poperednih hvil immigraciyi ye bidnishoyu zdebilshogo prozhivaye v silskij miscevosti maye menshu organizacijnu silu ta bilshe oriyentovana na Cerkvu yak centr kulturnoyi identichnosti Simdesyat vidsotkiv ukrayinciv Braziliyi zhivut u silskogospodarskih gromadah vidomih yak koloniyi de voni viroshuyut pshenicyu zhito grechku ris chorni bobi ta yerva mate miscevij vid chayu Ci koloniyi izolovani vid suchasnih rajoniv ekonomiki Braziliyi ta neukrayinskogo naselennya i bagato v chomu nagaduyut galicki zahidnoukrayinski sela XIX stolittya Istoriya immigraciyiV immigraciyi ukrayinciv do Braziliyi vidilyayut tri hvili Persha hvilya 1872 1914 Odnimi z pershih ukrayinskih immigrantiv vvazhayetsya sim ya M Morozevicha sho viyihala z Zolochivshini v 1872 U 1876 roci v shtat Parana pereselilasya grupa z Bukovini a v 1881 roci insha grupa ukrayinciv zasnuvala v comu zh shtati poselennya poblizu mist Palmejras i Ponta Grosa U 1886 roci zareyestrovani okremi vipadki immigraciyi z Galichini v rajon mista Uniao da Vitoriya bilya yakogo buli zasnovani poselennya Inasio i Tomaz Koyil Odnak masove pereselennya ukrayinciv pochinayetsya z 1895 roku Pislya likvidaciyi rabstva v Braziliyi utvorilasya nestacha robochoyi sili j uryad pochav stimulyuvati migrantiv finansovo Poselencyam oplachuvavsya proyizd i vidilyalosya vid 25 do 50 gektariv zemli z vidstrochkoyu oplati na 10 rokiv Taki umovi viglyadali duzhe privablivo dlya bezzemelnih i malozemelnih ukrayinciv i v 1895 1899 u Braziliyu pereselilosya blizko 15 000 osib v osnovnomu z Pivnichno Shidnoyi Galichini Odnak na praktici zemli sho vidilyayutsya pereselencyam perebuvali v neprohidnih dzhunglyah a yaksho ukrayinci najmalisya do plantatoriv to buli zmusheni oplachuvati yizhu ta odyag po nastilki visokimi cinami sho potraplyali v umovi ekonomichnoyi zalezhnosti blizkoyi do rabstva U 1897 1907 rr znachne chislo ukrayinciv blizko 1 000 simej za vlasni koshti pereselilisya v rajon Prudentopolisa a takozh v pivdenno shidnih rajonah shtatu Parana i v pivnichnih rajonah shtatu Santa Katarina zasnuvavshi poselennya Antonio Olinto Uniao da Vitoriya Irasema Mareshal Mallet Dorizona U 1908 1914 rr blizko 18 500 ukrayinciv pribulo v ramkah kampaniyi po zaluchennyu robochoyi sili do budivnictva zaliznic mizh shtatami San Paulu i Riu Grandi du Sul Voni zasnuvali ukrayinski poselennya v mistah Guarani Kampinas Izhui Zhaguari ta Ereshimi Krim togo u 1892 1914 rr v Braziliyi pribulo blizko 120 simej z Naddnipryanshini z yakih 90 simej oselilisya v provinciyi Rio Grande do Sul Golod epidemiyi ta vorozhe stavlennya miscevih indianciv prizvelo v velikoyi smertnosti sered migrantiv chastina yih povernulasya v Galichinu odnak za danimi perepisu ukrayinskih svyashennikiv 1913 1914 na toj moment v Braziliyi prozhivalo priblizno 45 000 osib Druga hvilya 1917 1939 Yaksho persha hvilya migrantiv skladalasya majzhe viklyuchno z selyan to v drugij hvili buv znachnij prosharok inteligenciyi U cej period z Galichini Volini Polissya Bukovini ta Zakarpattya pribulo blizko 9 000 osib Tretya hvilya 1947 1951 Viklikana perevazhno politichnimi motivami ta rozpochalasya naprikinci Drugoyi svitovoyi vijni Osnovu migrantiv v ci roki sklali kolishni zahopleni Nimechchinoyu ostarbajteri zvilneni z nimeckogo polonu bijci radyanskoyi armiyi a takozh politichni bizhenci lyudi z antiradyanskimi poglyadami kolishni chleni dopomizhnoyi policiyi diviziyi Galichina i in Bilshist z nih selilisya v shtati Parana chastina v shtati San Paulo yak v stolici shtatu tak i v misti San Kayetanu du Sul Vsogo v cej period immigruvalo 7 000 ukrayinciv Chastina pereselenciv ne zmogla pristosuvatisya do umov zhittya v Braziliyi ta pereselilasya v SShA i Kanadu a chastina osila v San Paulu Portu Alegri Kanoasi shtat Riu Grandi du Sul a takozh v shtatah Goyas Minas Zherajs i Rio de Zhanejro U 1950 h immigraciya ukrayinciv praktichno zupinilasya a nastupne vstanovlennya politichnoyi diktaturi prizvelo do posilennya reemigraciyi v SShA Kanadu ta SRSR Za ocinkami doslidnikiv v 1972 v Braziliyi prozhivalo 153 000 etnichnih ukrayinciv z yakih 130 000 na shtati Parana 14 000 San Paulo 5 000 Santa Katarina 3 000 Riu Grandi du Sul i blizko 1 000 v inshih shtatah Shtat Parana Ukrayinski immigranti u Braziliyi v kinci 19 stolittya 1940 ukrayinci v Arapongas 1940 ukrayinci v Prudentopolilsi Ukrayinski zhinki Kuritibi 1937Suchasnij stan diasporiZagalnu chiselnist ukrayinciv v Braziliyi zaraz viznachiti skladno u zv yazku z tim sho tochnih statistichnih danih ne isnuye Zgidno z arhivnimi danimi parafij Ukrayinskoyi greko katolickoyi cerkvi v 1996 roku v shtati Parana prozhivalo blizko 320 000 ukrayinciv katolikiv yaki skladayut 95 ukrayinskoyi gromadi shtatu Do togo zh doslidniki vkazuyut sho v comu shtati prozhivaye vid 75 do 85 vidsotkiv ukrayinciv Braziliyi U suchasnij naukovij literaturi dayut ocinni danni pro kilkist ukrayinciv Braziliyi vid 350 000 do 500 000 U zayavah prezidenta Braziliyi ta predstavnikiv Ukrayinsko Brazilskoyi Centralnoyi reprezentaciyi takozh jdetsya pro 500 000 ukrayinciv Braziliyi Vvazhayetsya sho blizko 80 ukrayinskih immigrantiv tradicijno zhivut v silskij miscevosti reshta zajnyati u sferi promislovosti perevazhno meblevoyi ta metaloobrobnoyi Blizko 80 ukrayinskih pereselenciv zhivut v shtati Parana tilki v stolici Parani misti Kuritiba prozhivaye blizko 60 000 ukrayinciv U misti diye Cerkva Svyatogo Josafata UGKC sho bula pobudovana 1928 roku Z 1991 r ukrayinska mova yak inozemna vikladayetsya v dekilkoh derzhavnih shkolah m Prudentopolis ta v navchalnih zakladah u miscyah kompaktnogo prozhivannya ukrayinciv U m Kuritiba ye plosha Ukrayini z pam yatnikom Tarasu Shevchenku ta Ukrayinskij memorial yaki vvazhayutsya istoriko kulturnoyu spadshinoyu municipalitetu Pam yatniki Tarasu Shevchenku ye takozh v mistah Prudentopolis ta Porto Alegre 26 zhovtnya 1995 urochisto vidkritij Memorial ukrayinskoyi immigraciyi Krim togo ukrayinski gromadi ye v shtati Santa Katarina misti San Paulu j jogo okolicyah Ukrayinci sho prozhivayut v Braziliyi prodovzhuyut dotrimuvatisya tradicijnoyi ukrayinskoyi kulturi ta virospovidannya Rozvitkom ukrayinskoyi kulturi zajmayutsya chislenni gromadski organizaciyi ob yednani v Ukrayinsko Brazilsku Centralnu reprezentaciyu Ukrayinske Tovaristvo Braziliyi Tovaristvo prihilnikiv Ukrayinskoyi Kulturi Tovaristvo Sobornist Asociaciya ukrayinsko brazilskoyi molodi ta in Nastilki zh veliku uvagu pitannyam kulturi pridilyaye Ukrayinska greko katolicka ta Pravoslavna cerkva Ukrayini v Braziliyi U Braziliyi diyut ukrayinski shkoli folklorni grupi i tvorchi kooperativi Velika uvaga pridilyayetsya zberezhennyu ukrayinskoyi movi yak inozemna vona vikladayetsya v pochatkovih shkolah v miscyah kompaktnogo prozhivannya ukrayinciv v deyakih derzhavnih serednih shkolah i v Lingvistichnomu centri universitetu Parana Kuritiba Odnak z lingvistichnoyi tochki zoru ukrayinci Braziliyi nalezhat abo do ukrayino portugalskim bilingvam menshist abo do nosiyiv portugalskoyi movi sho v krashomu vipadku volodiyut obmezhenim zapasom ukrayinskih sliv Pov yazano ce z tim sho diti emigrantiv navit vivchivshi osnovi movi predkiv pochinayut vchitisya i pracyuvati v suspilstvi portugalomovnih zhiteliv Braziliyi Z 2010 roku v Braziliyi zasnovanij Nacionalnij den ukrayinskoyi gromadi yakij vidznachayetsya 24 serpnya Ukrayinska greko katolicka cerkva v Ukrayinska cerkva v parku Tinguyi Kuritiba Parana Ukrayinska cerkva v parku Tinguyi Kuritiba Parana Ukrayinska hata v Kuritibi Ukrayinskij Velikden v shtati Parana Greko katolicka cerkva v Prudentopolisi Ukrayinskij portik v PrudentopolisiVidomi brazilci ukrayinskogo pohodzhennyaIvan Bodnaruk ukrayinskij pedagog pismennik eseyist zhurnalist gromadskij diyach arhiyepiskop i mitropolit Volodimir Kovbich yepiskop Miron Mazur otec Mikola Lisko otec Dorotej Shimchij Guto Pashko brazilskij kinorezhiser ukrayinskogo pohodzhennya Mariya Berushko shkilna vchitelka kotra vryatuvala svoyih uchniv pid chas pozhezhi u brazilskij shkoli Vona mozhe stati pershoyu pravoslavnoyu svyatoyu v Latinskij Americi Gektor Babenko brazilsko argentinskij kinorezhiser scenarist prodyuser j aktor ukrayinskogo pohodzhennya sculptor born in Germany of Ukrainian descent living in Vira Vovk ukrayinska ta brazilska pismennicya literaturoznavicya prozayik dramaturg perekladachka ta naukovec Rafael Sobis brazilskij futbolist ukrayinskogo pohodzhennya napadnik Dmitro Zajciv ukrayinskij entomolog doslidnik zhukiv vusachiv Opisav desyatki novih taksoniv ciyeyi grupi Robertu Minchuk brazilskij kompozitor i dirigent ukrayinskogo pohodzhennya Russian Ukrainian descent on maternal side Popular television hostess Klarisa Lispektor 1920 1977 brazilska pismennicya ukrayinsko yevrejskogo pohodzhennya Deniz Stoklos nar 14 lipnya 1950 odna z najvidomishih mimiv svitu brazilska aktorka rezhiserka pismennicya Klarisa Lispektor Gektor BabenkoV kulturi Desalma brazilskij mistichnij mini serial podiyi yakogo vidbuvayetsya v mistechku zasnovanomu ukrayinskimi immigrantami Div takozhUkrayinska diaspora Ukrayinci Braziliyi kniga PosilannyaBrazil angl originalu za 25 kvitnya 2021 Procitovano 23 listopada 2021 source and date unmentioned Ethnicities Ukrainians Portal of Services and Information of the Government of Parana port Arhiv originalu za 12 bereznya 2007 Oksana Boruszenko and Rev Danyil Kozlinsky 1994 Ukrainians in Brazil Chapter in Ukraine and Ukrainians Throughout the World edited by Ann Lencyk Pawliczko University of Toronto Press Toronto pp 443 454 Arhiv originalu za 22 serpnya 2016 Procitovano 9 lipnya 2020 admin3 1 serpnya 2007 Prudentopolis a bela Ucrania brasileira Planeta pt BR Procitovano 17 grudnya 2020 by Marina Bondarenko Ukrainian Observer Ukrainian Community of Brazil June 23 2004 2000 Ukraine A History s 566 ISBN 0 8020 8390 0 2000 Ukraine A History s 546 ISBN 0 8020 8390 0 N S Polishuk A P Ponomaryov Ukraincy Institut etnologii i antropologii RAN M Nauka 2000 ISBN 5 02 008669 X str 88 90 Ablicov V Simchenko G Ukrayinska diaspora vchora i sogodni www experts in ua Procitovano 4 serpnya 2016 Braziliya Ukraincy Brazilii Enciklopediya istoriyi Ukrayini T 1 A V Redkol V A Smolij golova ta in NAN Ukrayini Institut istoriyi Ukrayini K V vo Naukova dumka 2003 688 s il ISBN 966 00 0734 5 str 364 Yaroslava Zakrevska Rol Prosviti u zberezhenni nacionalnoyi samobutnosti ukrayinciv Braziliyi Ukrayina kulturna spadshina nacionalna svidomist derzhavnist 19 2010 Irina Sushinska UKRAYiNSKA MOVA U BRAZILIJSKIJ DIASPORI STAN I STATUS LINGVISTIChNI STUDIYi Vipusk 20 Ukraincy v Brazilii nauchili mestnyh kushat grechku i prodayut pisanki po 30 dollarov Prezident Brazilii Luis Inasio Lula da Silva provozglasil 24 avgusta Nacionalnym dnem ukrainskoj obshiny B Melnichuk P Lavriv ESU Bodnaruk Ivan Lazarovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J 696 s ISBN 966 528 197 6 s 153 Posolstvo Ukrayini v Korolivstvi Belgiya Novini 24 travnya 2008 u Wayback Machine Daniel Piza 9 lyutogo 2012 u Wayback Machine Arhiv originalu za 24 lipnya 2008 Procitovano 13 veresnya 2020 Ukrainian Lady from Brazil The Day Ukrainian newspaper Tuesday June 19 2001 google com brInternet dzherelaUkrayinsko brazilijska centralna reprezentaciya Ukrayinci z krayini Piku Da Bandejra Praporovoyi gori u Braziliyi Vittorio Sirotyuk Zavdyaki ukrayincyam na misci dzhungliv teper roste hlib Ukrayina moloda 23 07 2010 Memorial to Ukrainians in Curitiba Website for Prudentopolis Center of Brazil s Ukrainian community Os Stoklos uma familia em performance Richa destaca contribuicao ucraniana no crescimento economico do ParanaCya stattya ye zagotovkoyu Vi mozhete dopomogti proyektu dorobivshi yiyi Ce povidomlennya varto zaminiti tochnishim