Торнезе (італ. tornese/tornesello, фр. tounois) — назва кількох видів монет, що карбувались в різних країнах Європи між XI і кінцем XIX століття .
Торнезе | |
Названо на честь | Тур |
---|---|
Країна | ![]() ![]() |
|
Ця стаття в процесі редагування певний час. Будь ласка, не редагуйте її, бо Ваші зміни можуть бути втрачені. Якщо ця сторінка не редагувалася кілька днів, будь ласка, приберіть цей шаблон. Це повідомлення призначене для уникнення . Останнє редагування зробив користувач (, ) о 21:34 UTC (1415 хвилин тому). |
Назва торнезе походить від турського денарія або турського деньє (фр. denier tournois), який вперше почали карбувати на початку XI століття в абатстві Святого Мартена в Турі, Аквітанія. Турський денарій спочатку був локальною монетою Аквітанії, який спочатку використовувалися в місцевій торгівлі, поширилися по всій Франції, що призвело в XIII столітті до випуску турського гроша, монети вартістю 12 торнезе та встановлення турського лівра як офіційної грошової одиниці Франції. Турський лівр залишалася основною розрахунковою одиницею до грошової реформи 1789 року, яка оголосила про її припинення та заміну на зародковий франк .
Торнезе поширилося в кількох європейських державах, включаючи держави хрестоносців та Італію, де торнезе карбувалося Королівством Обох Сицилій до його розпаду.
Історія
Монети Турського аббатства
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRrTDB0aGNtOXNhVzVuWlhJdFgweDFaSGRwWjE5a1pYSmZSbkp2YlcxbFh5MWZUU1ZETXlWQ1EyNTZhMkZpYVc1bGRIUWxNa05mUW1WeWJHbHVYeTFmTlRVek9EWTFNUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UzJGeWIyeHBibWRsY2kxZlRIVmtkMmxuWDJSbGNsOUdjbTl0YldWZkxWOU5KVU16SlVKRGJucHJZV0pwYm1WMGRDVXlRMTlDWlhKc2FXNWZMVjgxTlRNNE5qVXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
В другій половині VIII століття Піпін Короткий і його син Карл Великий провели дві важливі грошові реформи з метою інституційної реорганізації Каролінгської імперії. Ці заходи запровадили монополію франкського короля на емісію монет і встановили розрахунковою єдиною грошововою одиницею на території усієї Каролінзької імперії лівр (ліру, фунт), що ділився на 20 соль (сольдо, шиллінгів) і 240 денаріїв (денаро, пенні), при цьому срібний каролінзький денарій був єдиною монетою, що фактично карбувалась і перебувала в обігу. В рамках королівської монополії, реформа за наявності спеціального королівського дозволу дозволяла карбувати денарії також на монетних дворах, що належали аристократам і релігійним організаціям. Зі вступом на престол Карла Великого (роки правління 768-814), абатство Святого Мартіна Турського в місті Тур також розпочало карбувати срібні денарії (деньє). Ці монети містили зображення суверена на аверсі, а на реверсі, починаючи з правління короля Аквітанії (на території якої в ті часи перебував Тур) Людовика Благочестивого, стилізоване зображення замка міста Тур і латинське слово tvrones. Турський денарій (лат. denarius turonensis), незабаром поширився по всій Франції, де його почали називати турським деньє або скорочено турнуа.
З XI століття середньовічна Франція була політично розділена на численні графства та герцогства, що належали двом різним династіям — Капетингам, власникам французької корони, і Плантагенетам, власникам англійської корони. Династія Капетингів панувала над невеликою частиною території, обмеженою територією навколо міста Париж, і контролювала герцогства та графства східної Франції. В свою чергу Плантагенети панували над західними територіями Франції навколо Аквітанії, так званою Анжуйською імперією, до володінь якої відносився Тур. Цей політичний підрозділ фактично призвів до народження двох різних грошових систем, у феодальних володіннях короля Франції, починаючи з Людовика VII (роки правління 1137-1180), почали ходити паризькі денарії (iфр. denier parisis), тоді як у монетах короля Англії ходили анжуйські гроші (in французька denier angevin) і торнезькі гроші, які еквівалентні один одному.
Турський денарій стає стандартною монетою Французького королівства
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDBSbGJtbGxjbDkwYjNWeWJtOXBjMTh4TWpjd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMUVaVzVwWlhKZmRHOTFjbTV2YVhOZk1USTNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Із вступом на престол короля Філіпа II Августа, між 1186 і 1214 роками Капетингам вдалося поширити свою владу на більшість територій західної Франції, включаючи Нормандію, Анжу, Турень з містом Тур та решту долини Луари. В 1204 році Філіп II Август офіційно затвердив обіг у значно збільшеному ним Французькому королівстві турських денаріїв, а також доручив їх карбування на всіх монетних дворах королівства, тоді як обіг паризьких денаріїв він обмежив лише безпосередніми домініонами французької корони. Філіп встановив, що з однієї срібної марки, еквівалентної 244.75 грам мало карбуватись 640 турських денаріїв. Вартість турнського денарія (торнезе) була нижчою, ніж вартість паризького денарія, які в 1204 році карбувались в кількості 480 монет з срібної марки, тобто три паризькі денарія були еквівалентні чотирьом торнезе, співвідношення, яке змінилося вже в 1226 році з чотирьох до п'яти. На аверсі монети, викарбуваної Філіпом II, було зображено геральдичний хрест і напис +philipvs•rex, а на реверсі — стилізоване зображення замку Тур, так зване châtel tournois, і напис tvronvs•civis. Під час правління Людовика VIII (роки правління 1223-1226) карбування турських грошей поширилося по всіх містах Франції, включаючи Париж,
Поширення в державах хрестоносців
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDFSdmNtNWxjMlZmUVc1a2NtOXVhV04xYzE4bE1qWmZUV2xqYUdGbGJDNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWRzl5Ym1WelpWOUJibVJ5YjI1cFkzVnpYeVV5Tmw5TmFXTm9ZV1ZzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 1204 році, після Четвертого хрестового походу, Візантійська імперія була поділена між деякими італійськими та французькими дворянськими родинами, що породило так звану франкократію. Тоді ж в цих країнах почався обіг торнезьких грошей, які почали випускати на місці з використанням меншої кількості срібла.
У 1249 році Людовик IX надав Вільгельму II Вільгардуену, князю Ахейському, право карбувати монети в місті Кларенса, яке входило до його князівства. Ці монети також карбувалися у Фівах у Афінському герцогстві, у Фессалонікському королівстві, у Пфальцграфстві Кефалонія та Закінф і в генуезьких колоніях Егейського моря. У венеційському домініоні герцогства Наксос карбували торнезелло, монету, еквівалентну торнесу Леванту, але на якій було зображено лева Святого Марка замість châtel tournois .
У XIII і XIV століттях торнезо (під назвою торнесіон) і також карбувалися у відновленій Візантійській імперії.
У Кампобассо граф Кола ді Монфорт (1450—1462) викарбував кілька торнезьких денарів, наслідуючи торнезькі денарі, наслідуючи тим, що карбувалися в Ахеї.
- Андроник II Палеолог: Торнес.
-
-
- Турнір Кампобассо (1459—1463
Поява і успіх товстого турського денарія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDBkeWIzTmZkRzkxY201dmFYTmZaV1ptWldOMGRTVkRNeVZCT1Y5emIzVnpYMnhsWDNJbFF6TWxRVGhuYm1WZlpHVmZURzkxYVhOZlNWaGZaR2wwWDFOaGFXNTBYMHh2ZFdsekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUhjbTl6WDNSdmRYSnViMmx6WDJWbVptVmpkSFVsUXpNbFFUbGZjMjkxYzE5c1pWOXlKVU16SlVFNFoyNWxYMlJsWDB4dmRXbHpYMGxZWDJScGRGOVRZV2x1ZEY5TWIzVnBjeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Людовик IX, наслідуючи італійські міста, які роками карбували великі монети, у свою чергу випустив великий торнес вартістю 12 денаріїв.
Крім великої монети, карбувалися "біла " (maille blanche), монета половини великого розміру та монета «третього розміру» (maille tierce) 1/3 великої монети.
Звичка розрізати денарії на дві частини, що досі залишалася єдиним типом карбованої монети, для отримання , тобто половини денаріїв, була вже широко поширена, але з Філіпом III, королем Франції, половина денаріїв, які називалися оболами.
Лише пізніше була викарбувана «торнезька ліра» вартістю 240 денаріїв. Однією з перших монет з такою вартістю є знаменитий франк верхи Іоанна Доброго (1350—1364).
ТоВий торнес був імітований у Німеччині (Turnos, Turnose, Weißpfenning), у Нідерландах, у Португалії (tornez).
-
-
- (1360-1380): Turnose o Weißpfenning
В Італії «торнезе» карбували до кінця Королівства Обох Сицилій і графом Аймоном Савойським (1330—1343), наслідуючи «подвійний торнес» Філіпа IV Красивого, він мав тип châtel tournois.
Після Карла V типи змінилися, і Chatel Tournois зник. Турнський лівр залишався офіційною валютою Королівства Франції до Французької революції, коли був створений «франк».
Як не дивно, революціонери вибрали слово «франк» для нової валюти, яка замінила ліру, яка використовувалася для позначення золотої монети вартістю в одну ліру в Турині за часів Іоанна Доброго .
Неаполітанський торнезе
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1THpWZmRHOXlibVZ6YVY5R2NtRnVZMlZ6WTI5ZlNTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3ROVjkwYjNKdVpYTnBYMFp5WVc1alpYTmpiMTlKTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У Південній Італії торнезе карбували, починаючи з середньовіччя. Вона була введена в Неаполітанському королівстві Фрідріхом II як змішана валюта. Перші неаполітанські торнезе мали зображення короля, що сидить спереду на троні, і єрусалимський хрест на реверсі. Вони також випускалися на інших монетних дворах королівства: Барлетта, Гаета, Капуя, Козенца, Ізернія та Лечче.
Він коштував 1/20 карліно або 6 кавалло.
Повна система була структурована таким чином:
Торнезе Карла Бурбонського (1734—1759) мав напис «HILARITAS» у три рядки на реверсі. Монета трьох турнірів також називалася «Publica» через напис «PVBLICA LÆTITIA» на реверсі. На монеті номіналом 3 торнезе Фердинанда IV замість цього було напис «PVBLICA COMMODITAS». На монеті в одне торнезе був вказаний її номінал «TORNESE CAVALLI VI» (6 кавалло). Також карбувалися монети номіналом 10, 8 і 5 торнезо, усі з міді.
Під час Неаполітанської республіки 1799 року було викарбувано дві монети номіналом 6 і 4 торнезі. Обидва мали консульські фасції на аверсі, увінчані фрігійським ковпаком .
Друга монета Фердинанда IV (1799–1805) містить 6 і 4 монети. На однотурнірній монеті була вказівка вартості в кавалло.
Під час правління Жозефа Бонапарта (1806—1808 ) і Йоахіма Мюрата (1808—1815 ) торнезо не випускалися.
З поверненням Фердинанда на престол і його третьою монетою, 1815 і 1816 роках, були викарбувані монети «OTTO TORNESI» і «CINQUE TORNESI».
З четвертою монетою, випущеною після 1816 року, коли Фердинанд возз'єднав два королівства і тому взяв ім'я Фердинанд I, було випущено десять, вісім, п'ять і чотири монети. Монета для одного турніру була випущена лише в 1817 році і була монетою найнижчої вартості.
Франческо I (1825—1830) випускав лише монети в 10, 5, 2 торнезе та монету «TORNESE UNO», тоді як Фердинанд II (1830—1859) карбував монети в 10, 5, 3 , 2, 1 1/2 з 1 і 1/2 торнеса. На всіх монетах вартість вказувалася літерами.
Останній Бурбон Неаполя Франциск II (1859–1861) під час свого короткого правління карбував монети в 10, 5 і 2 торнезі.
Примітка
Бібліографія
- La moneta - Vocabolario generale. Roma: Istituto italiano di numismatica. 1915.
- Histoire monétaire de l'occident médiéval (PDF). Fernand Nathan. 1970.
- La zecca di Napoli al tempo di Federico II. Monete Antiche CXIII. 2020, pp. 27-46.
- La storia del franco alla Biblioteca nazionale di Francia BNF- Le Franc
Супутні предмети
- Середньовічна монетна справа
- Каролінгська монетна справа
- Турський лівр
- Ліра (грошова одиниця)
- Провісино
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Torneze ital tornese tornesello fr tounois nazva kilkoh vidiv monet sho karbuvalis v riznih krayinah Yevropi mizh XI i kincem XIX stolittya Torneze Nazvano na chestTur Krayina Korolivstvo Franciya Ahejske knyazivstvo Afinske gercogstvo Korolivstvo Fessalonikijske i Neapolitanske korolivstvo Torneze u Vikishovishi Cya stattya v procesi redaguvannya pevnij chas Bud laska ne redagujte yiyi bo Vashi zmini mozhut buti vtracheni Yaksho cya storinka ne redaguvalasya kilka dniv bud laska priberit cej shablon Ce povidomlennya priznachene dlya uniknennya konfliktiv redaguvannya Ostannye redaguvannya zrobiv koristuvach Dmytro Tarnavsky vnesok zhurnali o 21 34 UTC 1415 hvilin tomu Nazva torneze pohodit vid turskogo denariya abo turskogo denye fr denier tournois yakij vpershe pochali karbuvati na pochatku XI stolittya v abatstvi Svyatogo Martena v Turi Akvitaniya Turskij denarij spochatku buv lokalnoyu monetoyu Akvitaniyi yakij spochatku vikoristovuvalisya v miscevij torgivli poshirilisya po vsij Franciyi sho prizvelo v XIII stolitti do vipusku turskogo grosha moneti vartistyu 12 torneze ta vstanovlennya turskogo livra yak oficijnoyi groshovoyi odinici Franciyi Turskij livr zalishalasya osnovnoyu rozrahunkovoyu odiniceyu do groshovoyi reformi 1789 roku yaka ogolosila pro yiyi pripinennya ta zaminu na zarodkovij frank Torneze poshirilosya v kilkoh yevropejskih derzhavah vklyuchayuchi derzhavi hrestonosciv ta Italiyu de torneze karbuvalosya Korolivstvom Oboh Sicilij do jogo rozpadu IstoriyaMoneti Turskogo abbatstva Turskij denarij denye korolya Akvitaniyi z dinastiyi Karolingiv Lyudovika Blagochestivogo piznishe z 781 roku korolya frankiv z 813 roku imperatora Frankskoyi imperiyi V drugij polovini VIII stolittya Pipin Korotkij i jogo sin Karl Velikij proveli dvi vazhlivi groshovi reformi z metoyu institucijnoyi reorganizaciyi Karolingskoyi imperiyi Ci zahodi zaprovadili monopoliyu frankskogo korolya na emisiyu monet i vstanovili rozrahunkovoyu yedinoyu groshovovoyu odiniceyu na teritoriyi usiyeyi Karolinzkoyi imperiyi livr liru funt sho dilivsya na 20 sol soldo shillingiv i 240 denariyiv denaro penni pri comu sribnij karolinzkij denarij buv yedinoyu monetoyu sho faktichno karbuvalas i perebuvala v obigu V ramkah korolivskoyi monopoliyi reforma za nayavnosti specialnogo korolivskogo dozvolu dozvolyala karbuvati denariyi takozh na monetnih dvorah sho nalezhali aristokratam i religijnim organizaciyam Zi vstupom na prestol Karla Velikogo roki pravlinnya 768 814 abatstvo Svyatogo Martina Turskogo v misti Tur takozh rozpochalo karbuvati sribni denariyi denye Ci moneti mistili zobrazhennya suverena na aversi a na reversi pochinayuchi z pravlinnya korolya Akvitaniyi na teritoriyi yakoyi v ti chasi perebuvav Tur Lyudovika Blagochestivogo stilizovane zobrazhennya zamka mista Tur i latinske slovo tvrones Turskij denarij lat denarius turonensis nezabarom poshirivsya po vsij Franciyi de jogo pochali nazivati turskim denye abo skorocheno turnua Z XI stolittya serednovichna Franciya bula politichno rozdilena na chislenni grafstva ta gercogstva sho nalezhali dvom riznim dinastiyam Kapetingam vlasnikam francuzkoyi koroni i Plantagenetam vlasnikam anglijskoyi koroni Dinastiya Kapetingiv panuvala nad nevelikoyu chastinoyu teritoriyi obmezhenoyu teritoriyeyu navkolo mista Parizh i kontrolyuvala gercogstva ta grafstva shidnoyi Franciyi V svoyu chergu Plantageneti panuvali nad zahidnimi teritoriyami Franciyi navkolo Akvitaniyi tak zvanoyu Anzhujskoyu imperiyeyu do volodin yakoyi vidnosivsya Tur Cej politichnij pidrozdil faktichno prizviv do narodzhennya dvoh riznih groshovih sistem u feodalnih volodinnyah korolya Franciyi pochinayuchi z Lyudovika VII roki pravlinnya 1137 1180 pochali hoditi parizki denariyi ifr denier parisis todi yak u monetah korolya Angliyi hodili anzhujski groshi in francuzka denier angevin i tornezki groshi yaki ekvivalentni odin odnomu Turskij denarij staye standartnoyu monetoyu Francuzkogo korolivstva Turskij denarij denye korolya Franciyi Filipa II 1180 1223 19mm 0 88 g Struck circa 1270 1280 Avers krugovij napis PHILIPVS REX nakolo hresta Revers krugovij napis TVRONVS CIVIS navkolo stilizovanogo zobrazhennya turskogo zamku Iz vstupom na prestol korolya Filipa II Avgusta mizh 1186 i 1214 rokami Kapetingam vdalosya poshiriti svoyu vladu na bilshist teritorij zahidnoyi Franciyi vklyuchayuchi Normandiyu Anzhu Turen z mistom Tur ta reshtu dolini Luari V 1204 roci Filip II Avgust oficijno zatverdiv obig u znachno zbilshenomu nim Francuzkomu korolivstvi turskih denariyiv a takozh doruchiv yih karbuvannya na vsih monetnih dvorah korolivstva todi yak obig parizkih denariyiv vin obmezhiv lishe bezposerednimi dominionami francuzkoyi koroni Filip vstanoviv sho z odniyeyi sribnoyi marki ekvivalentnoyi 244 75 gram malo karbuvatis 640 turskih denariyiv Vartist turnskogo denariya torneze bula nizhchoyu nizh vartist parizkogo denariya yaki v 1204 roci karbuvalis v kilkosti 480 monet z sribnoyi marki tobto tri parizki denariya buli ekvivalentni chotirom torneze spivvidnoshennya yake zminilosya vzhe v 1226 roci z chotiroh do p yati Na aversi moneti vikarbuvanoyi Filipom II bulo zobrazheno geraldichnij hrest i napis philipvs rex a na reversi stilizovane zobrazhennya zamku Tur tak zvane chatel tournois i napis tvronvs civis Pid chas pravlinnya Lyudovika VIII roki pravlinnya 1223 1226 karbuvannya turskih groshej poshirilosya po vsih mistah Franciyi vklyuchayuchi Parizh Poshirennya v derzhavah hrestonosciv Andronicus II Palaeologus with Michael IX Palaeologus 1282 1328 Billon Tornese 0 70 gm Constantinople mint Struck 1295 1320 AND NIK DECPT Andronicus and Michael standing facing holding long cross KOMNHNOC O PALAIOLOGOC plain cross U 1204 roci pislya Chetvertogo hrestovogo pohodu Vizantijska imperiya bula podilena mizh deyakimi italijskimi ta francuzkimi dvoryanskimi rodinami sho porodilo tak zvanu frankokratiyu Todi zh v cih krayinah pochavsya obig tornezkih groshej yaki pochali vipuskati na misci z vikoristannyam menshoyi kilkosti sribla U 1249 roci Lyudovik IX nadav Vilgelmu II Vilgarduenu knyazyu Ahejskomu pravo karbuvati moneti v misti Klarensa yake vhodilo do jogo knyazivstva Ci moneti takozh karbuvalisya u Fivah u Afinskomu gercogstvi u Fessalonikskomu korolivstvi u Pfalcgrafstvi Kefaloniya ta Zakinf i v genuezkih koloniyah Egejskogo morya U venecijskomu dominioni gercogstva Naksos karbuvali tornezello monetu ekvivalentnu tornesu Levantu ale na yakij bulo zobrazheno leva Svyatogo Marka zamist chatel tournois U XIII i XIV stolittyah tornezo pid nazvoyu tornesion i takozh karbuvalisya u vidnovlenij Vizantijskij imperiyi U Kampobasso graf Kola di Monfort 1450 1462 vikarbuvav kilka tornezkih denariv nasliduyuchi tornezki denari nasliduyuchi tim sho karbuvalisya v Aheyi Andronik II Paleolog Tornes Knyazivstvo Ahajya Izabella Vilgarduen 1297 1301 Tornese dibigon Knyazivstvo Ahajya Filip I Savojsko Ahajskij 1301 1307 Tornese dibigon Turnir Kampobasso 1459 1463 Poyava i uspih tovstogo turskogo denariya Lyudovik IX nasliduyuchi italijski mista yaki rokami karbuvali veliki moneti u svoyu chergu vipustiv velikij tornes vartistyu 12 denariyiv Krim velikoyi moneti karbuvalisya bila maille blanche moneta polovini velikogo rozmiru ta moneta tretogo rozmiru maille tierce 1 3 velikoyi moneti Zvichka rozrizati denariyi na dvi chastini sho dosi zalishalasya yedinim tipom karbovanoyi moneti dlya otrimannya tobto polovini denariyiv bula vzhe shiroko poshirena ale z Filipom III korolem Franciyi polovina denariyiv yaki nazivalisya obolami Lishe piznishe bula vikarbuvana tornezka lira vartistyu 240 denariyiv Odniyeyu z pershih monet z takoyu vartistyu ye znamenitij frank verhi Ioanna Dobrogo 1350 1364 ToVij tornes buv imitovanij u Nimechchini Turnos Turnose Weisspfenning u Niderlandah u Portugaliyi tornez Ludovico il Bavaro Groschen coniato ad Aquisgrana imitante il grosso di Luigi IX conte di Lancaster Grosso coniato a Bergerac 1347 1351 1360 1380 Turnose o Weisspfenning V Italiyi torneze karbuvali do kincya Korolivstva Oboh Sicilij i grafom Ajmonom Savojskim 1330 1343 nasliduyuchi podvijnij tornes Filipa IV Krasivogo vin mav tip chatel tournois Pislya Karla V tipi zminilisya i Chatel Tournois znik Turnskij livr zalishavsya oficijnoyu valyutoyu Korolivstva Franciyi do Francuzkoyi revolyuciyi koli buv stvorenij frank Yak ne divno revolyucioneri vibrali slovo frank dlya novoyi valyuti yaka zaminila liru yaka vikoristovuvalasya dlya poznachennya zolotoyi moneti vartistyu v odnu liru v Turini za chasiv Ioanna Dobrogo Neapolitanskij torneze U Pivdennij Italiyi torneze karbuvali pochinayuchi z serednovichchya Vona bula vvedena v Neapolitanskomu korolivstvi Fridrihom II yak zmishana valyuta Pershi neapolitanski torneze mali zobrazhennya korolya sho sidit speredu na troni i yerusalimskij hrest na reversi Voni takozh vipuskalisya na inshih monetnih dvorah korolivstva Barletta Gaeta Kapuya Kozenca Izerniya ta Lechche Vin koshtuvav 1 20 karlino abo 6 kavallo Povna sistema bula strukturovana takim chinom 1 dukat 5 tari 1 tari 2 mopsa 1 karlino 10 gran 1 grana 2 tornezo 1 tornezo 6 kavallo Torneze Karla Burbonskogo 1734 1759 mav napis HILARITAS u tri ryadki na reversi Moneta troh turniriv takozh nazivalasya Publica cherez napis PVBLICA LAETITIA na reversi Na moneti nominalom 3 torneze Ferdinanda IV zamist cogo bulo napis PVBLICA COMMODITAS Na moneti v odne torneze buv vkazanij yiyi nominal TORNESE CAVALLI VI 6 kavallo Takozh karbuvalisya moneti nominalom 10 8 i 5 tornezo usi z midi Pid chas Neapolitanskoyi respubliki 1799 roku bulo vikarbuvano dvi moneti nominalom 6 i 4 tornezi Obidva mali konsulski fasciyi na aversi uvinchani frigijskim kovpakom Druga moneta Ferdinanda IV 1799 1805 mistit 6 i 4 moneti Na odnoturnirnij moneti bula vkazivka vartosti v kavallo Pid chas pravlinnya Zhozefa Bonaparta 1806 1808 i Joahima Myurata 1808 1815 tornezo ne vipuskalisya Z povernennyam Ferdinanda na prestol i jogo tretoyu monetoyu 1815 i 1816 rokah buli vikarbuvani moneti OTTO TORNESI i CINQUE TORNESI Z chetvertoyu monetoyu vipushenoyu pislya 1816 roku koli Ferdinand vozz yednav dva korolivstva i tomu vzyav im ya Ferdinand I bulo vipusheno desyat visim p yat i chotiri moneti Moneta dlya odnogo turniru bula vipushena lishe v 1817 roci i bula monetoyu najnizhchoyi vartosti Franchesko I 1825 1830 vipuskav lishe moneti v 10 5 2 torneze ta monetu TORNESE UNO todi yak Ferdinand II 1830 1859 karbuvav moneti v 10 5 3 2 1 1 2 z 1 i 1 2 tornesa Na vsih monetah vartist vkazuvalasya literami Ostannij Burbon Neapolya Francisk II 1859 1861 pid chas svogo korotkogo pravlinnya karbuvav moneti v 10 5 i 2 tornezi Primitka Fournial ta p 65 Fournial ta p 69 Fournial ta p 71 Fournial ta p 70 BibliografiyaLa moneta Vocabolario generale Roma Istituto italiano di numismatica 1915 Histoire monetaire de l occident medieval PDF Fernand Nathan 1970 La zecca di Napoli al tempo di Federico II Monete Antiche CXIII 2020 pp 27 46 La storia del franco alla Biblioteca nazionale di Francia BNF Le FrancSuputni predmetiSerednovichna monetna sprava Karolingska monetna sprava Turskij livr Lira groshova odinicya Provisino