Рома́нів — село в Україні, у Львівському районі Львівської області. Населення становить 900 осіб. Орган місцевого самоврядування — Бібрська міська рада. Через село проходить автомобільна дорога місцевого значення С141211 Старе Село — Коцурів — Затемне, а також автомобільний шлях територіального значення у Львівській області Т 1425.
село Романів | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Львівська область |
Район | Львівський район |
Громада | Бібрська міська громада |
Код КАТОТТГ | UA46060010340041624 |
Основні дані | |
Перша згадка | 1410 |
Населення | 900 |
Площа | 3,63 км² |
Густота населення | 247,93 осіб/км² |
Поштовий індекс | 81214 |
Телефонний код | +380 3263 |
Географічні дані | |
Географічні координати | H G O |
Середня висота над рівнем моря | 290 м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 81213, Львівська обл., Львівський р-н, с. Романів |
Карта | |
![]() Романів | |
![]() Романів | |
Мапа | |
|
Історія
Перша писемна згадка про село сягає 1410 року, хоча археологічні знахідки епохи мезоліту (середньої кам'яної доби) та ХІІІ—XIV ст. в місцевості Камінна (Лиса) Гора засвідчують, що поселення були тут у більш давні часи.
Дідичами села Романова, яке за часів польського панування адміністративно належало до складу Львівської землі Руського воєводства, з кінця XIV ст. були руські шляхтичі Романовські — нащадки першого відомого його власника з Романова гербу Шалава. (лат. Iohanne dicto Hlib Dyathkowitcz de Romanow) по лінії його сина Миколая Романовського. Також Каспер Несецький вважав Івана-Гліба Дядьковича представником роду Свірзьких гербу Шалава.
Романовські володіли селом до 1488 року. Після шлюбу Беати Романовської з Пйотром Одновським, село Романів (разом з Підгородищем та Городиславичами) перейшло у власність Гербуртів.
У податковому реєстрі 1515 року в селі документується піп (отже, уже тоді була церква), млин і 4 лани (близько 100 га) оброблюваної землі, село у володінні Одновського.
1555 року село перейшло від Миколая Гербурта з Однова і Фельштина — сина Беати Романівської, за заповітом до сестрениці Анни зі Стоянців Чурило, яка близько 1547 року вийшла за любомльського старосту, охмістра королеви Варвари Радзивілл . У 1563 році вона отримала дозвіл на заснування на місці села однойменного міста. Надалі Романовом володіли Сенявські: в другій половині XVI ст. — руський воєвода Ієронім, в середині XVII ст. — його правнук, львівський староста Адам-Ієронім. Романів належав до маєтності, куди входили також Городиславичі, Підгородище, Селиська, Підсоснів, Пліхів та Германів.
У 1918 році в селі з числа місцевих мешканців була сформована Залізна сотня — понад 110 стрільців, за винятком частини старшинського складу (наприклад, командир сотні у травні 1919 року — Яремич з Коломиї) та входила до складу 3-го куреня 24-го піхотного полку Українських Січових стрільців. Залізна романівська сотня брала участь у бойових діях від 22 листопада 1918 року і у первісному варіанті існувала принаймні до кінця травня 1919 року.
У 2010 році мешканці відсвяткували 600-річчя села.
Біля села розташований Романівський ландшафтний заказник і найвища вершина Подільської височини — гора Камула.
Боротьба ОУН- УПА проти комунізму.
13 листопада 1945 року в лісі біля села Романів перебував підрозділ УПА підкомандуванням «Шугая».
Церква
- Мурований храм св. Архистратига Михаїла, збудований у 1813 р. (УГКЦ). Церква внесена до реєстру пам'яток архітектури місцевого значення за охоронним номером 2341-М. У 2013 парафія Святого архистратига Михаїла у с. Романів Бібрського деканату УГКЦ урочисто відзначила 200-ліття побудови храму.
- Мурований храм св. Архистратига Михаїла (УПЦ КП)
У квітні 2015 року громада Свято-Михайлівської церкви УАПЦ ухвалила рішення перейти до УПЦ КП.
Відомі люди
У Романові народилися
- філолог-славіст Горбач Олекса Теодорович
- живописець, графік, бандурист Юрій Сінгалевич (*1911 — †1947)
- схимомонах Студійського уставу УГКЦ (*1899 — †1972) — 1984 року отримав звання «Праведник народів світу» за порятунок вісімнадцяти євреїв у приміщеннях взуттєвої фабрики «Солід» у Львові в період Голокосту
- правник, український громадський діяч Діонісій Кулачковський (*1840— †1918)
- Свищ Ярослав Степанович (* 1981) — український спортсмен і тренер.
- польський науковець, соціолог і економіст, почесний громадянин Львова (*1804— †1893)
- відомою особою з Романова є Іванко Сушик — герой Грюнвальдської битви (1410 р.).
- Чучкевич Остап — український військовий та політичний діяч, член ОУН, командир 14-ї роти 29-го полку дивізії «Галичина».
Пов'язані з Романовом
- Казімеж Ахт-Тарловський (1859—1912) — польський лісівник. До 1883 року проходив практику у Романові.
- Третяк Юрій Дмитрович (1894–1960) — український вчений-лісівник. У період з 1925 р. по 1940 р. працював лісовпорядником та лісничим у місцевих приватних лісах графа Потоцького.
- Село в 1904 р. відвідав великий письменник і поет Іван Франко. В центрі села є пам'ятник Каменяреві, а також н а сільській бібліотеці розміщена пам'ятна дошка.
Примітки
- Смерека Б. Старосільська маєтність у Львівській землі: територія і населення у XVI—XVIII ст. // Острозька давнина. Острог, 2018. Вип. 6. С. 248
- Л.Г. Мацкевий, Р.М. Гнатюк, Г.І. Панахид НОВІТНІ РОБОТИ ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ ЕКСПЕДИЦІЇ (PDF).
- Niesiecki K. Korona Polska przy Złotey Wolności Starożytnemi Wszystkich Kathedr, Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Męstwem y odwagą, Naywyższemi Honorami a naypierwey Cnotą, Pobożnością y Swiątobliwością Ozdobiona… [ 2014-12-08 у Wayback Machine.] — T. 4. — Lwów : w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu, 1743.— 820 s.— S. 252. (пол.)
- Niesiecki K. Korona Polska przy Złotey Wolności … [ 2014-12-08 у Wayback Machine.] — T. 4. — S. 252.
- Смерека Б. Старосільська маєтність у Львівській землі: територія і населення у XVI—XVIII ст. // Острозька давнина. Острог, 2018. Вип. 6. С. 244
- Zródla dziejowe. T. XVIII. Polska XVI wieku pod względem geograficzno-statystycznym. Cz. I. Ziemie ruskie. Ruś Czerwona. s. 155 — Warszawa: Sklad główny u Gerberta I Wolfa, 1902. — 252 s.
- Kowalska H. Maciejowski Bernard herbu Ciołek (zm. 1543) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk : Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1974. — T. XIX/1, zeszyt 80. — S. 71. (пол.)
- Смерека Б. Старосільська маєтність у Львівській землі: територія і населення у XVI—XVIII ст. // Острозька давнина. Острог, 2018. Вип. 6. С. 245
- . Архів оригіналу за 2 березня 2014. Процитовано 2 березня 2014.
- Романюк, Романюк. Сотня УПА "Свободи" (PDF). https://shron1.chtyvo.org.ua/Romaniuk_Mykhailo/Sotnia_UPA_Svobody.pdf?.
- Парафії вікарного деканату Предстоятеля УАПЦ, очолюваного протоієреєм Ігорем Курпітою — членом Патріаршої Ради УАПЦ, ввійшли до складу Львівської єпархії. Архівовано.
Джерела
- Горбач О. Шлях зі Сходу на Захід. Спогади.— Львів: Інститут українознавства НАН України, 1998. — 373 с.
- Горбач О. Хроніка села Романів. — Торонто, 1964
- Горбач О. Розділ з хроніки одного галицького села. — Торонто: Гомін України, 1964—1965. — № 12.
- Підлужний М. І. Романів у минулому. — Бережани, 1957
- Лаба В. Історія села Романів від найдавніших часів до 1939 року. — Львів, 1997.
- . Історія села Романів. — Романів — Пустомити — Львів, 1964.
- Королик Андрій. «Залізна сотня», зформована з селян Романова, в боях за Львів у 1918 і 1919 роках / збірник М. Влах. Винники, Звенигород, Унів та довкільні села. — Чикаго, 1970.
- Romanów (1) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1888. — Т. IX. — S. 722. (пол.). — S. 722. (пол.)
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Romaniv Roma niv selo v Ukrayini u Lvivskomu rajoni Lvivskoyi oblasti Naselennya stanovit 900 osib Organ miscevogo samovryaduvannya Bibrska miska rada Cherez selo prohodit avtomobilna doroga miscevogo znachennya S141211 Stare Selo Kocuriv Zatemne a takozh avtomobilnij shlyah teritorialnogo znachennya u Lvivskij oblasti T 1425 selo Romaniv Cerkva svyatogo arhangela MihayilaCerkva svyatogo arhangela Mihayila Krayina Ukrayina Oblast Lvivska oblast Rajon Lvivskij rajon Gromada Bibrska miska gromada Kod KATOTTG UA46060010340041624 Osnovni dani Persha zgadka 1410 Naselennya 900 Plosha 3 63 km Gustota naselennya 247 93 osib km Poshtovij indeks 81214 Telefonnij kod 380 3263 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 42 34 pn sh 24 20 29 sh d H G O Serednya visota nad rivnem morya 290 m Misceva vlada Adresa radi 81213 Lvivska obl Lvivskij r n s Romaniv Karta Romaniv Romaniv Mapa Romaniv u VikishovishiIstoriyaPersha pisemna zgadka pro selo syagaye 1410 roku hocha arheologichni znahidki epohi mezolitu serednoyi kam yanoyi dobi ta HIII XIV st v miscevosti Kaminna Lisa Gora zasvidchuyut sho poselennya buli tut u bilsh davni chasi Didichami sela Romanova yake za chasiv polskogo panuvannya administrativno nalezhalo do skladu Lvivskoyi zemli Ruskogo voyevodstva z kincya XIV st buli ruski shlyahtichi Romanovski nashadki pershogo vidomogo jogo vlasnika z Romanova gerbu Shalava lat Iohanne dicto Hlib Dyathkowitcz de Romanow po liniyi jogo sina Mikolaya Romanovskogo Takozh Kasper Neseckij vvazhav Ivana Gliba Dyadkovicha predstavnikom rodu Svirzkih gerbu Shalava Romanovski volodili selom do 1488 roku Pislya shlyubu Beati Romanovskoyi z Pjotrom Odnovskim selo Romaniv razom z Pidgorodishem ta Gorodislavichami perejshlo u vlasnist Gerburtiv U podatkovomu reyestri 1515 roku v seli dokumentuyetsya pip otzhe uzhe todi bula cerkva mlin i 4 lani blizko 100 ga obroblyuvanoyi zemli selo u volodinni Odnovskogo 1555 roku selo perejshlo vid Mikolaya Gerburta z Odnova i Felshtina sina Beati Romanivskoyi za zapovitom do sestrenici Anni zi Stoyanciv Churilo yaka blizko 1547 roku vijshla za lyubomlskogo starostu ohmistra korolevi Varvari Radzivill U 1563 roci vona otrimala dozvil na zasnuvannya na misci sela odnojmennogo mista Nadali Romanovom volodili Senyavski v drugij polovini XVI st ruskij voyevoda Iyeronim v seredini XVII st jogo pravnuk lvivskij starosta Adam Iyeronim Romaniv nalezhav do mayetnosti kudi vhodili takozh Gorodislavichi Pidgorodishe Seliska Pidsosniv Plihiv ta Germaniv U 1918 roci v seli z chisla miscevih meshkanciv bula sformovana Zalizna sotnya ponad 110 strilciv za vinyatkom chastini starshinskogo skladu napriklad komandir sotni u travni 1919 roku Yaremich z Kolomiyi ta vhodila do skladu 3 go kurenya 24 go pihotnogo polku Ukrayinskih Sichovih strilciv Zalizna romanivska sotnya brala uchast u bojovih diyah vid 22 listopada 1918 roku i u pervisnomu varianti isnuvala prinajmni do kincya travnya 1919 roku U 2010 roci meshkanci vidsvyatkuvali 600 richchya sela Bilya sela roztashovanij Romanivskij landshaftnij zakaznik i najvisha vershina Podilskoyi visochini gora Kamula Borotba OUN UPA proti komunizmu 13 listopada 1945 roku v lisi bilya sela Romaniv perebuvav pidrozdil UPA pidkomanduvannyam Shugaya CerkvaMurovanij hram sv Arhistratiga Mihayila zbudovanij u 1813 r UGKC Cerkva vnesena do reyestru pam yatok arhitekturi miscevogo znachennya za ohoronnim nomerom 2341 M U 2013 parafiya Svyatogo arhistratiga Mihayila u s Romaniv Bibrskogo dekanatu UGKC urochisto vidznachila 200 littya pobudovi hramu Murovanij hram sv Arhistratiga Mihayila UPC KP U kvitni 2015 roku gromada Svyato Mihajlivskoyi cerkvi UAPC uhvalila rishennya perejti do UPC KP Vidomi lyudiU Romanovi narodilisya filolog slavist Gorbach Oleksa Teodorovich zhivopisec grafik bandurist Yurij Singalevich 1911 1947 shimomonah Studijskogo ustavu UGKC 1899 1972 1984 roku otrimav zvannya Pravednik narodiv svitu za poryatunok visimnadcyati yevreyiv u primishennyah vzuttyevoyi fabriki Solid u Lvovi v period Golokostu pravnik ukrayinskij gromadskij diyach Dionisij Kulachkovskij 1840 1918 Svish Yaroslav Stepanovich 1981 ukrayinskij sportsmen i trener polskij naukovec sociolog i ekonomist pochesnij gromadyanin Lvova 1804 1893 vidomoyu osoboyu z Romanova ye Ivanko Sushik geroj Gryunvaldskoyi bitvi 1410 r Chuchkevich Ostap ukrayinskij vijskovij ta politichnij diyach chlen OUN komandir 14 yi roti 29 go polku diviziyi Galichina Pov yazani z Romanovom Kazimezh Aht Tarlovskij 1859 1912 polskij lisivnik Do 1883 roku prohodiv praktiku u Romanovi Tretyak Yurij Dmitrovich 1894 1960 ukrayinskij vchenij lisivnik U period z 1925 r po 1940 r pracyuvav lisovporyadnikom ta lisnichim u miscevih privatnih lisah grafa Potockogo Selo v 1904 r vidvidav velikij pismennik i poet Ivan Franko V centri sela ye pam yatnik Kamenyarevi a takozh n a silskij biblioteci rozmishena pam yatna doshka PrimitkiSmereka B Starosilska mayetnist u Lvivskij zemli teritoriya i naselennya u XVI XVIII st Ostrozka davnina Ostrog 2018 Vip 6 S 248 L G Mackevij R M Gnatyuk G I Panahid NOVITNI ROBOTI LVIVSKOYi OBLASNOYi EKSPEDICIYi PDF Niesiecki K Korona Polska przy Zlotey Wolnosci Starozytnemi Wszystkich Kathedr Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Mestwem y odwaga Naywyzszemi Honorami a naypierwey Cnota Poboznoscia y Swiatobliwoscia Ozdobiona 2014 12 08 u Wayback Machine T 4 Lwow w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu 1743 820 s S 252 pol Niesiecki K Korona Polska przy Zlotey Wolnosci 2014 12 08 u Wayback Machine T 4 S 252 Smereka B Starosilska mayetnist u Lvivskij zemli teritoriya i naselennya u XVI XVIII st Ostrozka davnina Ostrog 2018 Vip 6 S 244 Zrodla dziejowe T XVIII Polska XVI wieku pod wzgledem geograficzno statystycznym Cz I Ziemie ruskie Rus Czerwona s 155 Warszawa Sklad glowny u Gerberta I Wolfa 1902 252 s Kowalska H Maciejowski Bernard herbu Ciolek zm 1543 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1974 T XIX 1 zeszyt 80 S 71 pol Smereka B Starosilska mayetnist u Lvivskij zemli teritoriya i naselennya u XVI XVIII st Ostrozka davnina Ostrog 2018 Vip 6 S 245 Arhiv originalu za 2 bereznya 2014 Procitovano 2 bereznya 2014 Romanyuk Romanyuk Sotnya UPA Svobodi PDF https shron1 chtyvo org ua Romaniuk Mykhailo Sotnia UPA Svobody pdf Parafiyi vikarnogo dekanatu Predstoyatelya UAPC ocholyuvanogo protoiyereyem Igorem Kurpitoyu chlenom Patriarshoyi Radi UAPC vvijshli do skladu Lvivskoyi yeparhiyi Arhivovano DzherelaGorbach O Shlyah zi Shodu na Zahid Spogadi Lviv Institut ukrayinoznavstva NAN Ukrayini 1998 373 s Gorbach O Hronika sela Romaniv Toronto 1964 Gorbach O Rozdil z hroniki odnogo galickogo sela Toronto Gomin Ukrayini 1964 1965 12 Pidluzhnij M I Romaniv u minulomu Berezhani 1957 Laba V Istoriya sela Romaniv vid najdavnishih chasiv do 1939 roku Lviv 1997 Istoriya sela Romaniv Romaniv Pustomiti Lviv 1964 Korolik Andrij Zalizna sotnya zformovana z selyan Romanova v boyah za Lviv u 1918 i 1919 rokah zbirnik M Vlah Vinniki Zvenigorod Univ ta dovkilni sela Chikago 1970 Romanow 1 Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1888 T IX S 722 pol S 722 pol Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi