|
Пожезька жупанія (хорв. Požeška županija, угор. Pozsega vármegye, лат. Comitatus Poseganus) — адміністративно-територіальна одиниця (жупанія) Королівства Хорватія і Славонія, що входило до угорської частини дуалістичної Австро-Угорщини. Простягалася вздовж правого (північного) берега річки Сава. Межувала з австрійсько-угорською Боснією і Герцеговиною та хорватсько-славонськими Загребською, Б'єловарсько-Крижевецькою, Вировитицькою і Сремською жупаніями. Її адміністративним центром була Пожега.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkxTDBoeWRtRjBjMnRwWDNOcmIyeHphMmxmYlhWNlpXcGZVRzk2WlhOcllWOTZkWEJoYm1scVlWOHpNREF4TURrdWFuQm5Mekk1TUhCNExVaHlkbUYwYzJ0cFgzTnJiMnh6YTJsZmJYVjZaV3BmVUc5NlpYTnJZVjk2ZFhCaGJtbHFZVjh6TURBeE1Ea3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Історія
Територія Пожезької жупанії входила до складу Королівства Хорватія, яке 1102 року вступило в особисту унію з Угорським королівством.
Пожезька жупанія (комітат), ймовірно, утворилася в XII столітті шляхом поділу Баранського комітату. Найдавніший історичний запис про Пожезьку жупанію як comitatus de Posega зберігся в грамоті, виданій королем Угорщини Андрієм II 1210 року, яка підтверджує право власності на землю, залишену лицарям тамплієрів палатином Угорщини Чепаном Дьором. Найдавніша збережена згадка про місто Пожега як про castrum de Posega датується 11 січня 1227 року в документі, виданому папою Гонорієм III. Папа підтвердив рішення Андрія II про надання влади над Пожегою архієпископу Калочи Угрину Чаку.
1527 року після смерті Людовика ІІ і спричиненої цим кризи наступництва хорватський парламент, зібравшись у Цетині, обрав новим королем Хорватії ерцгерцога Австрії Фердинанда І, приєднавши таким чином Хорватське королівство до Габсбурзької монархії. Під той час Пожезька жупанія припинила існування, оскільки через територіальні втрати на користь Османської імперії залишилося тільки три хорватські жупанії: Загребська, Вараждинська і Крижевецька. Територія жупанії підпала під владу османських завойовників у результаті «столітньої хорватсько-османської війни», а саме місто Пожега турки-османи підкорили в 1537 році. Пожезьку жупанію після відвоювання її в Османської імперії було відновлено в 1745 році. Коли 1918 року хорватський парламент розірвав державно-правові відносини з Австрією та Угорщиною, жупанія опинилася в Державі словенців, хорватів і сербів, а 4 червня 1920 року, згідно з Тріанонським договором, увійшла до новоутвореного Королівства СХС.
Населення
1900 року жупанія налічувала 229 361 жителя, які поділялися на такі мовні спільноти:
- хорватська: 124 207 (54,2 %)
- сербська: 58 905 (25,6 %)
- угорська: 13 762 (6,0 %)
- німецька: 12 965 (5,7 %)
- словацька: 1 245 (0,5 %)
- румунська: 269 (0,1 %)
- руська: 181 (0,1 %)
- інші чи невідомі: 17 827 (7,8 %)
Згідно з переписом населення 1900 р., жупанія включала такі релігійні громади:
- римокатолики: 161 883 (70,6 %)
- православні серби: 59 332 (25,9 %)
- лютерани: 3 216 (1,4 %)
- юдеї: 2 390 (1,0 %)
- кальвіністи: 2 270 (1,0 %)
- грекокатолики: 217 (0,1 %)
- унітаріани: 1 (0,0 %)
- інше чи невідомі: 52 (0,0 %)
1910 року жупанія налічувала 265 272 жителі, які поділялися на такі мовні спільноти:
- хорватська: 142 616 (53,76 %)
- сербська: 66 783 (25,18 %)
- угорська: 16 462 (6,21 %)
- німецька: 13 143 (4,95 %)
- словацька: 3 352 (1,26 %)
- румунська: 154 (0,06 %)
- руська: 2 888 (1,09 %)
- інші чи невідомі: 19 874 (7,49 %)
Згідно з переписом населення 1910 р., жупанія включала такі релігійні громади:
- римокатолики: 185 896 (70,1 %)
- грецькі православні: 67 273 (25,4 %)
- лютерани: 3 410 (1,3 %)
- кальвіністи: 3 227 (1,2 %)
- юдеї: 2 432 (0,9 %)
- грекокатолики: 677 (0,2 %)
- унітаріани: 5 (0,0 %)
- інше чи невідомі: 43 (0,0 %)
Адміністративний поділ
Жупанія на початку ХХ ст. мала такий адміністративно-територіальний поділ:
Дистрикти | |
---|---|
Район | Столиця |
Daruvar | Дарувар |
Nova Gradiška | Нова Градишка |
Novska | Новська |
Pakrac | Пакраць |
Požega | Пожега |
Slavonski Brod | Славонський Брод |
Муніципальні міста | |
Славонський Брод | |
Пожега |
Примітки
- Kempf, Branimir (1975). Grad Slavonska Požega: povijesni pregled [Місто Славонська Пожега: історичний огляд]. Muzeologija (хор.). Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar (19): 16—17. ISSN 0353-7552.
- Koszta, László (2007). Članovi požeškog kaptola do sredine 14. stoljeća [Члени Пожезької капітули до середини XIV ст.]. Scrinia Slavonica (хор.). Slavonski Brod: Croatian Institute of History, Slavonia, Syrmia, and Baranya History Branch. 7 (1): 66—67, 76. ISSN 1332-4853.
- Janeš, Andrej; Sekulić, Petar (2014). Rudina i Bijela: benediktinski samostani kasnosrednjovjekovne Slavonije [Рудина і Бієла: бенедиктинські монастирі пізньосередньовічної Славонії]. Starohrvatska Prosvjeta (хор.). Split: Muzej hrvatskih arheoloških spomenika. 3 (41): 186—187. ISSN 0351-4536.
- Vrbošić, Josip (1992). Povijesni pregled razvitka županijske uprave i samouprave u Hrvatskoj [Історичний огляд розвитку управління в жупаніях і самоврядування в Хорватії]. Društvena istraživanja: časopis za opća društvena pitanja (хор.). Zagreb: Institute for Social Sciences Ivo Pilar. 1 (1): 58—59. ISSN 1330-0288.
- Mujadžević, Dino (2009). Osmanska osvajanja u Slavoniji 1552. u svjetlu osmanskih arhivskih izvora [Османські вторгнення в Славонію 1552 року у світлі османських архівних джерел]. Povijesni Prilozi (хор.). Zagreb: Croatian Institute of History. 28 (36): 90. ISSN 0351-9767.
- KlimoTheca :: Könyvtár. Kt.lib.pte.hu. Архів оригіналу за 27 серпня 2013. Процитовано 6 грудня 2012.
- . Kt.lib.pte.hu. Архів оригіналу за 6 травня 2021. Процитовано 6 грудня 2012.
Джерела і література
- ARHINET — Požeška županija (хор.)
- Taube, Friedrich Wilhelm von (1777). Historische und geographische Beschreibung des Königreiches Slavonien und des Herzogthumes Syrmien. Т. 1. Leipzig. (нім.)
- Taube, Friedrich Wilhelm von (1777). Historische und geographische Beschreibung des Königreiches Slavonien und des Herzogthumes Syrmien. Т. 2. Leipzig. (нім.)
- Taube, Friedrich Wilhelm von (1778). Historische und geographische Beschreibung des Königreiches Slavonien und des Herzogthumes Syrmien. Т. 3. Leipzig. (нім.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
zhupaniyaPozhezka zhupaniya Pozeska zupanijaZagalna informaciyaInshi nazvi Pozsega varmegyeVhodila do skladu Korolivstvo Horvatiyi i SlavoniyiSuchasna lokaciya HorvatiyaPeriod uzhivannya toponima XII st 1920Naselennya 265 272 dushi 1910 Plosha 4 933 km2 1910 Roztashuvannya na kartiPolozhennya zhupaniyi zhovtim u mezhah Korolivstva Horvatiyi ta Slavoniyi zelenim Derzhavi na teritoriyi Pozhezkoyi zhupaniyi Avstro Ugorshina 1868 1918 Derzhava slovenciv horvativ i serbiv 1918 1920 Korolivstvo serbiv horvativ i slovenciv 1920 1922 Pozhezka zhupaniya horv Pozeska zupanija ugor Pozsega varmegye lat Comitatus Poseganus administrativno teritorialna odinicya zhupaniya Korolivstva Horvatiya i Slavoniya sho vhodilo do ugorskoyi chastini dualistichnoyi Avstro Ugorshini Prostyagalasya vzdovzh pravogo pivnichnogo berega richki Sava Mezhuvala z avstrijsko ugorskoyu Bosniyeyu i Gercegovinoyu ta horvatsko slavonskimi Zagrebskoyu B yelovarsko Krizheveckoyu Virovitickoyu i Sremskoyu zhupaniyami Yiyi administrativnim centrom bula Pozhega Istorichna karta Pozhezkoyi zhupaniyiIstoriyaTeritoriya Pozhezkoyi zhupaniyi vhodila do skladu Korolivstva Horvatiya yake 1102 roku vstupilo v osobistu uniyu z Ugorskim korolivstvom Pozhezka zhupaniya komitat jmovirno utvorilasya v XII stolitti shlyahom podilu Baranskogo komitatu Najdavnishij istorichnij zapis pro Pozhezku zhupaniyu yak comitatus de Posega zberigsya v gramoti vidanij korolem Ugorshini Andriyem II 1210 roku yaka pidtverdzhuye pravo vlasnosti na zemlyu zalishenu licaryam tampliyeriv palatinom Ugorshini Chepanom Dorom Najdavnisha zberezhena zgadka pro misto Pozhega yak pro castrum de Posega datuyetsya 11 sichnya 1227 roku v dokumenti vidanomu papoyu Gonoriyem III Papa pidtverdiv rishennya Andriya II pro nadannya vladi nad Pozhegoyu arhiyepiskopu Kalochi Ugrinu Chaku 1527 roku pislya smerti Lyudovika II i sprichinenoyi cim krizi nastupnictva horvatskij parlament zibravshis u Cetini obrav novim korolem Horvatiyi ercgercoga Avstriyi Ferdinanda I priyednavshi takim chinom Horvatske korolivstvo do Gabsburzkoyi monarhiyi Pid toj chas Pozhezka zhupaniya pripinila isnuvannya oskilki cherez teritorialni vtrati na korist Osmanskoyi imperiyi zalishilosya tilki tri horvatski zhupaniyi Zagrebska Varazhdinska i Krizhevecka Teritoriya zhupaniyi pidpala pid vladu osmanskih zavojovnikiv u rezultati stolitnoyi horvatsko osmanskoyi vijni a same misto Pozhega turki osmani pidkorili v 1537 roci Pozhezku zhupaniyu pislya vidvoyuvannya yiyi v Osmanskoyi imperiyi bulo vidnovleno v 1745 roci Koli 1918 roku horvatskij parlament rozirvav derzhavno pravovi vidnosini z Avstriyeyu ta Ugorshinoyu zhupaniya opinilasya v Derzhavi slovenciv horvativ i serbiv a 4 chervnya 1920 roku zgidno z Trianonskim dogovorom uvijshla do novoutvorenogo Korolivstva SHS Naselennya1900 roku zhupaniya nalichuvala 229 361 zhitelya yaki podilyalisya na taki movni spilnoti horvatska 124 207 54 2 serbska 58 905 25 6 ugorska 13 762 6 0 nimecka 12 965 5 7 slovacka 1 245 0 5 rumunska 269 0 1 ruska 181 0 1 inshi chi nevidomi 17 827 7 8 Zgidno z perepisom naselennya 1900 r zhupaniya vklyuchala taki religijni gromadi rimokatoliki 161 883 70 6 pravoslavni serbi 59 332 25 9 lyuterani 3 216 1 4 yudeyi 2 390 1 0 kalvinisti 2 270 1 0 grekokatoliki 217 0 1 unitariani 1 0 0 inshe chi nevidomi 52 0 0 1910 roku zhupaniya nalichuvala 265 272 zhiteli yaki podilyalisya na taki movni spilnoti horvatska 142 616 53 76 serbska 66 783 25 18 ugorska 16 462 6 21 nimecka 13 143 4 95 slovacka 3 352 1 26 rumunska 154 0 06 ruska 2 888 1 09 inshi chi nevidomi 19 874 7 49 Zgidno z perepisom naselennya 1910 r zhupaniya vklyuchala taki religijni gromadi rimokatoliki 185 896 70 1 grecki pravoslavni 67 273 25 4 lyuterani 3 410 1 3 kalvinisti 3 227 1 2 yudeyi 2 432 0 9 grekokatoliki 677 0 2 unitariani 5 0 0 inshe chi nevidomi 43 0 0 Administrativnij podilZhupaniya na pochatku HH st mala takij administrativno teritorialnij podil DistriktiRajon StolicyaDaruvar DaruvarNova Gradiska Nova GradishkaNovska NovskaPakrac PakracPozega PozhegaSlavonski Brod Slavonskij BrodMunicipalni mistaSlavonskij BrodPozhegaPrimitkiKempf Branimir 1975 Grad Slavonska Pozega povijesni pregled Misto Slavonska Pozhega istorichnij oglyad Muzeologija hor Zagreb Muzejski dokumentacijski centar 19 16 17 ISSN 0353 7552 Koszta Laszlo 2007 Clanovi pozeskog kaptola do sredine 14 stoljeca Chleni Pozhezkoyi kapituli do seredini XIV st Scrinia Slavonica hor Slavonski Brod Croatian Institute of History Slavonia Syrmia and Baranya History Branch 7 1 66 67 76 ISSN 1332 4853 Janes Andrej Sekulic Petar 2014 Rudina i Bijela benediktinski samostani kasnosrednjovjekovne Slavonije Rudina i Biyela benediktinski monastiri piznoserednovichnoyi Slavoniyi Starohrvatska Prosvjeta hor Split Muzej hrvatskih arheoloskih spomenika 3 41 186 187 ISSN 0351 4536 Vrbosic Josip 1992 Povijesni pregled razvitka zupanijske uprave i samouprave u Hrvatskoj Istorichnij oglyad rozvitku upravlinnya v zhupaniyah i samovryaduvannya v Horvatiyi Drustvena istrazivanja casopis za opca drustvena pitanja hor Zagreb Institute for Social Sciences Ivo Pilar 1 1 58 59 ISSN 1330 0288 Mujadzevic Dino 2009 Osmanska osvajanja u Slavoniji 1552 u svjetlu osmanskih arhivskih izvora Osmanski vtorgnennya v Slavoniyu 1552 roku u svitli osmanskih arhivnih dzherel Povijesni Prilozi hor Zagreb Croatian Institute of History 28 36 90 ISSN 0351 9767 KlimoTheca Konyvtar Kt lib pte hu Arhiv originalu za 27 serpnya 2013 Procitovano 6 grudnya 2012 Kt lib pte hu Arhiv originalu za 6 travnya 2021 Procitovano 6 grudnya 2012 Dzherela i literaturaARHINET Pozeska zupanija hor Taube Friedrich Wilhelm von 1777 Historische und geographische Beschreibung des Konigreiches Slavonien und des Herzogthumes Syrmien T 1 Leipzig nim Taube Friedrich Wilhelm von 1777 Historische und geographische Beschreibung des Konigreiches Slavonien und des Herzogthumes Syrmien T 2 Leipzig nim Taube Friedrich Wilhelm von 1778 Historische und geographische Beschreibung des Konigreiches Slavonien und des Herzogthumes Syrmien T 3 Leipzig nim