Австро-Угорський кондомініум Боснія і Герцеговина — колишній кондомініум, формально створений після анексії Боснії та Герцеговини Австро-Угорщиною в 1908 році, а фактично — після її окупації в 1878 році відповідно до умов Берлінського трактату.
Австро-Угорський кондомініум Боснія і Герцеговина | |||||
| |||||
| |||||
![]() Територія кондомініуму Боснія і Герцеговина Територія Цислейтанії Територія Транслейтанії | |||||
Столиця | Сараєво | ||||
Мови | боснійська, сербо-хорватська | ||||
Форма правління | монархія | ||||
Законодавчий орган | |||||
Історія | |||||
- окупація | 13 липня 1878 | ||||
- Анексія | 7 жовтня, 1908 | ||||
- скасування | 1 грудня 1918 | ||||
Площа | |||||
- 1879 | 51 082 км2 | ||||
Населення | |||||
- 1879 | 1 584 164 осіб | ||||
Густота | 31 осіб/км² | ||||
- 1885 | 1 336 091 л. | ||||
- 1895 | 1 568 092 осіб | ||||
- 1910 | 1 898 044 осіб | ||||
Валюта | крона | ||||
|
Історія
7 жовтня 1908 року Австро-Угорщина анексувала територію Боснії і Герцеговини, що знаходилась під окупацією Австро-Угорщини на підставі рішень Берлінського конгресу 1878 року. Через анексію виникла Боснійська криза.
Хоча австро-угорські окупаційні війська швидко зламали початковий збройний опір під час захоплення Боснії і Герцеговини, все ж залишалася напруженість в деяких районах країни (зокрема у Герцеговині) і відбувалося масове мухаджирство мусульман. Проте стану відносної стабільності було досягнуто досить швидко і австро-угорська влада була в змозі провести соціальні та адміністративні реформи, які були покликані зробити з Боснії і Герцеговини «зразкову колонію». З метою протидії зростанню південнослов'янського націоналізму Габсбурги багато зробили для кодифікації законів, введення нової політичної практики і в цілому модернізації.
Етнічні відносини
Австро-Угорський уряд мав на меті створення плюралістичної і багатоконфесійної боснійської нації. Імператорський міністр фінансів та Віденський керманич Боснії сприяв бошняйству (босн. Bošnjaštvo) — політиці, спрямованій на формування у народу Боснії «відчуття, що вони належать до великої і могутньої країни», і розглядав боснійців як «боснійців з єдиною мовою і розділених на три релігії з рівними правами.» Політики намагалися ізолювати Боснію і Герцеговину від іредентизму сусідів (православних в Сербії, католиків в Хорватії і мусульман в Османській імперії) та звести нанівець концепцію хорватської та сербської державності, які вже поширилися на Боснію і Герцеговину, особливо на католицькі і православні громади з сусідніх Хорватії та Сербії в середині XIX століття. Після смерті Каллаї ця політика була забута і у другій половині 1910-х націоналізм був центром боснійської політики, з національними політичними партіями, що відповідають трьом групам, домінували на виборах.
Ідея єдиної Південнослов'янської держави (як правило, очікувалося на чолі з незалежним Королівством Сербія) стала найпопулярнішою політичною ідеологією в регіоні в цей час, включаючи Боснію і Герцеговину. Рішення австро-угорського уряду анексувати Боснію і Герцеговину в 1908 році додало напруженості серед націоналістів. Політична напруженість призвела до вбивства Франца Фердинанда 28 червня 1914 року; ця подія призвела до спалаху Першої світової війни. Хоча деякі боснійці загинули на службі в арміях різних воюючих держав, власне Боснії і Герцеговині вдалося пережити війну практично без втрат.
Демографія
Рік | Мусульмани | % | Православні | % | Католики | % | Юдеї | % | Загалом |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1879 | 448,613 | 38.7% | 496,485 | 42.9% | 209,391 | 18.1% | 3,675 | 0.3% | 1,584,164 |
1885 | 492,710 | 36.9% | 571,250 | 42.8% | 265,788 | 19.9% | 5,805 | 0.4% | 1,336,091 |
1895 | 548,632 | 35% | 673,246 | 42.9% | 334,142 | 21.3% | 8,213 | 0.5% | 1,568,092 |
1910 | 612,137 | 32.2% | 825,418 | 43.5% | 434,061 | 22.9% | 11,868 | 0.6% | 1,898,044 |
Примітки
- Bosnian was introduced during the Austro-Hungarian occupation of the Ottoman province.
- Serbo-Croatian was adopted as the official language of Bosnia-Herzegovina in 1907, replacing Bosnian. Serbo-Croatian was the official language of Bosnia and Herzegovina throughout the parliamentary period, from the annexation until the dissolution of Austria-Hungary after World War I.
- Sugar, Peter F. (1963). Industrialization of Bosnia-Hercegovina: 1878-1918. University of Washington Press. с. 201.
- Ramet, Sabrina P. (2008). Nationalism and the 'Idiocy' of the Countryside: The Case of Serbia. Serbia, Croatia and Slovenia at Peace and at War: Selected Writings, 1983-2007. LIT Verlag Münster. с. 74—76. ISBN .
- Velikonja, Mitja (1992). Religious Separation and Political Intolerance in Bosnia-Herzegovina. Texas A&M University Press. ISBN .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Avstro Ugorskij kondominium Bosniya i Gercegovina kolishnij kondominium formalno stvorenij pislya aneksiyi Bosniyi ta Gercegovini Avstro Ugorshinoyu v 1908 roci a faktichno pislya yiyi okupaciyi v 1878 roci vidpovidno do umov Berlinskogo traktatu Avstro Ugorskij kondominium Bosniya i Gercegovina 1878 1918 Prapor Gerb Bosniya i Gercegovina istorichni kordoni na karti Teritoriya kondominiumu Bosniya i Gercegovina Teritoriya Cislejtaniyi Teritoriya Translejtaniyi Stolicya Sarayevo Movi bosnijska serbo horvatska Forma pravlinnya monarhiya Zakonodavchij organ Istoriya okupaciya 13 lipnya 1878 Aneksiya 7 zhovtnya 1908 skasuvannya 1 grudnya 1918 Plosha 1879 51 082 km2 Naselennya 1879 1 584 164 osib Gustota 31 osib km 1885 1 336 091 l 1895 1 568 092 osib 1910 1 898 044 osib Valyuta krona Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Kondominium Bosniya i GercegovinaIstoriya7 zhovtnya 1908 roku Avstro Ugorshina aneksuvala teritoriyu Bosniyi i Gercegovini sho znahodilas pid okupaciyeyu Avstro Ugorshini na pidstavi rishen Berlinskogo kongresu 1878 roku Cherez aneksiyu vinikla Bosnijska kriza Hocha avstro ugorski okupacijni vijska shvidko zlamali pochatkovij zbrojnij opir pid chas zahoplennya Bosniyi i Gercegovini vse zh zalishalasya napruzhenist v deyakih rajonah krayini zokrema u Gercegovini i vidbuvalosya masove muhadzhirstvo musulman Prote stanu vidnosnoyi stabilnosti bulo dosyagnuto dosit shvidko i avstro ugorska vlada bula v zmozi provesti socialni ta administrativni reformi yaki buli poklikani zrobiti z Bosniyi i Gercegovini zrazkovu koloniyu Z metoyu protidiyi zrostannyu pivdennoslov yanskogo nacionalizmu Gabsburgi bagato zrobili dlya kodifikaciyi zakoniv vvedennya novoyi politichnoyi praktiki i v cilomu modernizaciyi Etnichni vidnosini Avstro Ugorskij uryad mav na meti stvorennya plyuralistichnoyi i bagatokonfesijnoyi bosnijskoyi naciyi Imperatorskij ministr finansiv ta Videnskij kermanich Bosniyi spriyav boshnyajstvu bosn Bosnjastvo politici spryamovanij na formuvannya u narodu Bosniyi vidchuttya sho voni nalezhat do velikoyi i mogutnoyi krayini i rozglyadav bosnijciv yak bosnijciv z yedinoyu movoyu i rozdilenih na tri religiyi z rivnimi pravami Politiki namagalisya izolyuvati Bosniyu i Gercegovinu vid iredentizmu susidiv pravoslavnih v Serbiyi katolikiv v Horvatiyi i musulman v Osmanskij imperiyi ta zvesti nanivec koncepciyu horvatskoyi ta serbskoyi derzhavnosti yaki vzhe poshirilisya na Bosniyu i Gercegovinu osoblivo na katolicki i pravoslavni gromadi z susidnih Horvatiyi ta Serbiyi v seredini XIX stolittya Pislya smerti Kallayi cya politika bula zabuta i u drugij polovini 1910 h nacionalizm buv centrom bosnijskoyi politiki z nacionalnimi politichnimi partiyami sho vidpovidayut trom grupam dominuvali na viborah Ideya yedinoyi Pivdennoslov yanskoyi derzhavi yak pravilo ochikuvalosya na choli z nezalezhnim Korolivstvom Serbiya stala najpopulyarnishoyu politichnoyu ideologiyeyu v regioni v cej chas vklyuchayuchi Bosniyu i Gercegovinu Rishennya avstro ugorskogo uryadu aneksuvati Bosniyu i Gercegovinu v 1908 roci dodalo napruzhenosti sered nacionalistiv Politichna napruzhenist prizvela do vbivstva Franca Ferdinanda 28 chervnya 1914 roku cya podiya prizvela do spalahu Pershoyi svitovoyi vijni Hocha deyaki bosnijci zaginuli na sluzhbi v armiyah riznih voyuyuchih derzhav vlasne Bosniyi i Gercegovini vdalosya perezhiti vijnu praktichno bez vtrat DemografiyaNaselennya Bosniyi i Gercegovin 1879 1910 Rik Musulmani Pravoslavni Katoliki Yudeyi Zagalom 1879 448 613 38 7 496 485 42 9 209 391 18 1 3 675 0 3 1 584 164 1885 492 710 36 9 571 250 42 8 265 788 19 9 5 805 0 4 1 336 091 1895 548 632 35 673 246 42 9 334 142 21 3 8 213 0 5 1 568 092 1910 612 137 32 2 825 418 43 5 434 061 22 9 11 868 0 6 1 898 044PrimitkiBosnian was introduced during the Austro Hungarian occupation of the Ottoman province Serbo Croatian was adopted as the official language of Bosnia Herzegovina in 1907 replacing Bosnian Serbo Croatian was the official language of Bosnia and Herzegovina throughout the parliamentary period from the annexation until the dissolution of Austria Hungary after World War I Sugar Peter F 1963 Industrialization of Bosnia Hercegovina 1878 1918 University of Washington Press s 201 Ramet Sabrina P 2008 Nationalism and the Idiocy of the Countryside The Case of Serbia Serbia Croatia and Slovenia at Peace and at War Selected Writings 1983 2007 LIT Verlag Munster s 74 76 ISBN 3037359129 Velikonja Mitja 1992 Religious Separation and Political Intolerance in Bosnia Herzegovina Texas A amp M University Press ISBN 1585442267