Крижевці (хорв. Križevci, нім. Kreutz, угор. Kőrös, лат. Crisium) — місто і громада в центральній Хорватії, адміністративно підпорядковується Копривницько-Крижевецькій жупанії.
Крижевці Križevci | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
| ||||
Основні дані | ||||
46°01′33″ пн. ш. 16°32′33″ сх. д. / 46.02583° пн. ш. 16.54250° сх. д.Координати: 46°01′33″ пн. ш. 16°32′33″ сх. д. / 46.02583° пн. ш. 16.54250° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Регіон | Копривницько-Крижевецька жупанія | |||
Район | муніципалітет | |||
Засновано | 1193 | |||
Площа | 263,72 км² | |||
Населення | 11 231 (2011) | |||
· густота | 85 осіб/км² | |||
Висота НРМ | 140 м | |||
Міста-побратими | d | |||
Телефонний код | (385) 048 | |||
Часовий пояс | ||||
GeoNames | 3197228 | |||
OSM | r8448030 ·R | |||
Поштові індекси | 48260 | |||
Міська влада | ||||
Мер міста | Маріо Райн (ХСП) | |||
Вебсайт | www.krizevci.hr | |||
Мапа | ||||
![]() Крижевці Крижевці (Хорватія) | ||||
| ||||
| ||||
|
Історія
Є писемна згадка з 1193 р., як крижевецький жупан говорить про існування крижевецького форту Кріс (Cris). Поселення Крижевці вперше згадано 1209 р. Це було невеличке городище, що не володіло окремим статусом. Верхня частина поселення, пізніше названа Верхнє місто (Gornji grad) дістала привілей вільного королівського міста 1252 р. Окремо існувало Нижнє місто (Donji grad), яке набуло статусу вільного королівського міста лише в 1405 р. Крижевці стали місцем засідань законодавчого органу і майже повсякденним місцеперебуванням бана i жупана. З середини XIV ст. Крижевецька жупанія була найбільшою у Славонії. Особливої ваги Нижньому місту надавала парафіяльна церква (перша згадка з 1326 р.) Верхнє місто в 1439 р. спалили турки. 1552 року місто опинилося безпосередньо на лінії кордону, і в Крижевцях розмістилася військова залога переважно з німецьких воїнів. З 1560 р. Крижевці стають центром однойменного округу у складі Славонської військової границі, модернізується форт біля міста, а 1587 р. зводяться міські ворота з цегли, з 1606 р. покращується економічне і демографічне становище Крижевців, оновлюються дороги, пожвавлюється торгівля. Поступово обидва хорватські міста функціонально зрослися в одне поселення і 1661 р. почалося їхнє об'єднання, яке завершилося 1752 р. Заснована в 1777 р. греко-католицька єпархія обрала своїм місцеперебуванням з 1791 р. Францисканський монастир у Крижевцях. У другій половині XVIII ст. війська покинули Крижевці і вони знову стали центром відновленої з 1759 р. Крижевецької жупанії. Місто підупало внаслідок воєн з турками, але знову набуло ваги в 1871 р., коли повз Крижевці було прокладено залізничну колію з Будапешта до Рієки. Крижевці в 1886 р. перестають бути центром жупанії, коли Крижевецьку жупанію було об'єднано з Б'єловарською жупанією у спільну Б'єловарсько-Крижевецьку жупанію.
Населення
Населення громади за даними перепису 2011 року становило 21 122 осіб, 1 з яких назвали рідною українську мову. Населення самого міста становило 11 231 осіб.
Динаміка чисельності населення громади:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmREZHBPWFkzWlRCbVpYbDZORzA0TXpoNk9UWTBhbXR5WVhRNVlUZGxieTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Динаміка чисельності населення міста:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmFqSXpjR2M0YUc4emFuZG5lVGMyYkRZeGRXdG9iemwwYjJaNGVHaHNZeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Населені пункти
Крім міста Крижевці, до громади також входять:
- Апатовець
- Бекетинець
- Бойніковець
- Буков'є-Крижевацько
- Царевдар
- Цубинець
- Чабраї
- Діянковець
- Долянець
- Доня Брцковчина
- Доня Глоговниця
- Доні Дубовець
- Джурджиць
- Ердовець
- Горня Брчковина
- Горня Глоговниця
- Горні Дубовець
- Грачина
- Іванець-Крижевацький
- Ярчани
- Каране
- Клоштар-Вояковацький
- Костадиноваць
- Кучари
- Кунджевець
- Лемеш
- Лемеш-Крижевацький
- Маюрець
- Мале Сесвете
- Малий Царевдар
- Малий Поточець
- Малий Равен
- Мариновець
- Мічієваць
- Новаки-Равенські
- Нові Бошняни
- Новий Джурджич
- Осієк-Вояковацький
- Павловець-Равенський
- Песек
- Подбрджани-Вояковацькі
- Подгаєць
- Поляна-Крижевацька
- Повелич
- Прикрай-Крижевацький
- Рушеваць
- Средній Дубовець
- Стара Весь-Равенська
- Старі Бошняни
- Света-Хелена
- Светі-Мартін
- Шпиранець
- Вечеславець
- Велике Сесвете
- Великий Поточець
- Великий Равен
- Вояковаць
- Вуїчі-Вояковацькі
- Жибриновець
Відомі люди
- Крунослав Геруц (1859—1934) — хорватський і російський публіцист, бібліограф, книгар-підприємець, політик.
- Марсель Кипач — винахідник.
- Ванесса Радман (* 1974) — хорватська акторка.
Див. також
Примітки
- Центральне бюро статистики: Перепис населення, домогосподарств і квартир у 2011 році, 1. Населення за віком та статтю по населених пунктах [ 24 вересня 2020 у Wayback Machine.], dzs.hr (хор.)
- (хорв.) . Хорватське бюро статистики. Архів оригіналу за 4 червня 2017.
- (хорв.) . Хорватське бюро статистики. Архів оригіналу за 18 травня 2021.
- (хорв.) . Хорватське бюро статистики. Архів оригіналу за 24 вересня 2020.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Krizhevci horv Krizevci nim Kreutz ugor Koros lat Crisium misto i gromada v centralnij Horvatiyi administrativno pidporyadkovuyetsya Koprivnicko Krizheveckij zhupaniyi Krizhevci KrizevciKrizhevci z ptashinogo polotuKrizhevci z ptashinogo polotuOsnovni dani46 01 33 pn sh 16 32 33 sh d 46 02583 pn sh 16 54250 sh d 46 02583 16 54250 Koordinati 46 01 33 pn sh 16 32 33 sh d 46 02583 pn sh 16 54250 sh d 46 02583 16 54250Krayina HorvatiyaRegion Koprivnicko Krizhevecka zhupaniyaRajon municipalitetZasnovano 1193Plosha 263 72 km Naselennya 11 231 2011 gustota 85 osib km Visota NRM 140 mMista pobratimi dTelefonnij kod 385 048Chasovij poyas UTC 1GeoNames 3197228OSM r8448030 RPoshtovi indeksi 48260Miska vladaMer mista Mario Rajn HSP Vebsajt www krizevci hrMapaKrizhevciKrizhevci Horvatiya Krizhevci u VikishovishiIstoriyaYe pisemna zgadka z 1193 r yak krizheveckij zhupan govorit pro isnuvannya krizheveckogo fortu Kris Cris Poselennya Krizhevci vpershe zgadano 1209 r Ce bulo nevelichke gorodishe sho ne volodilo okremim statusom Verhnya chastina poselennya piznishe nazvana Verhnye misto Gornji grad distala privilej vilnogo korolivskogo mista 1252 r Okremo isnuvalo Nizhnye misto Donji grad yake nabulo statusu vilnogo korolivskogo mista lishe v 1405 r Krizhevci stali miscem zasidan zakonodavchogo organu i majzhe povsyakdennim misceperebuvannyam bana i zhupana Z seredini XIV st Krizhevecka zhupaniya bula najbilshoyu u Slavoniyi Osoblivoyi vagi Nizhnomu mistu nadavala parafiyalna cerkva persha zgadka z 1326 r Verhnye misto v 1439 r spalili turki 1552 roku misto opinilosya bezposeredno na liniyi kordonu i v Krizhevcyah rozmistilasya vijskova zaloga perevazhno z nimeckih voyiniv Z 1560 r Krizhevci stayut centrom odnojmennogo okrugu u skladi Slavonskoyi vijskovoyi granici modernizuyetsya fort bilya mista a 1587 r zvodyatsya miski vorota z cegli z 1606 r pokrashuyetsya ekonomichne i demografichne stanovishe Krizhevciv onovlyuyutsya dorogi pozhvavlyuyetsya torgivlya Postupovo obidva horvatski mista funkcionalno zroslisya v odne poselennya i 1661 r pochalosya yihnye ob yednannya yake zavershilosya 1752 r Zasnovana v 1777 r greko katolicka yeparhiya obrala svoyim misceperebuvannyam z 1791 r Franciskanskij monastir u Krizhevcyah U drugij polovini XVIII st vijska pokinuli Krizhevci i voni znovu stali centrom vidnovlenoyi z 1759 r Krizheveckoyi zhupaniyi Misto pidupalo vnaslidok voyen z turkami ale znovu nabulo vagi v 1871 r koli povz Krizhevci bulo prokladeno zaliznichnu koliyu z Budapeshta do Riyeki Krizhevci v 1886 r perestayut buti centrom zhupaniyi koli Krizhevecku zhupaniyu bulo ob yednano z B yelovarskoyu zhupaniyeyu u spilnu B yelovarsko Krizhevecku zhupaniyu NaselennyaNaselennya gromadi za danimi perepisu 2011 roku stanovilo 21 122 osib 1 z yakih nazvali ridnoyu ukrayinsku movu Naselennya samogo mista stanovilo 11 231 osib Dinamika chiselnosti naselennya gromadi Dinamika chiselnosti naselennya mista Naseleni punktiKrim mista Krizhevci do gromadi takozh vhodyat Apatovec Beketinec Bojnikovec Bukov ye Krizhevacko Carevdar Cubinec Chabrayi Diyankovec Dolyanec Donya Brckovchina Donya Glogovnicya Doni Dubovec Dzhurdzhic Erdovec Gornya Brchkovina Gornya Glogovnicya Gorni Dubovec Grachina Ivanec Krizhevackij Yarchani Karane Kloshtar Voyakovackij Kostadinovac Kuchari Kundzhevec Lemesh Lemesh Krizhevackij Mayurec Male Sesvete Malij Carevdar Malij Potochec Malij Raven Marinovec Michiyevac Novaki Ravenski Novi Boshnyani Novij Dzhurdzhich Osiyek Voyakovackij Pavlovec Ravenskij Pesek Podbrdzhani Voyakovacki Podgayec Polyana Krizhevacka Povelich Prikraj Krizhevackij Rushevac Srednij Dubovec Stara Ves Ravenska Stari Boshnyani Sveta Helena Sveti Martin Shpiranec Vecheslavec Velike Sesvete Velikij Potochec Velikij Raven Voyakovac Vuyichi Voyakovacki ZhibrinovecVidomi lyudiKrunoslav Geruc 1859 1934 horvatskij i rosijskij publicist bibliograf knigar pidpriyemec politik Marsel Kipach vinahidnik Vanessa Radman 1974 horvatska aktorka Div takozhKrivavij Sabor u Krizhevcyah PrimitkiCentralne byuro statistiki Perepis naselennya domogospodarstv i kvartir u 2011 roci 1 Naselennya za vikom ta stattyu po naselenih punktah 24 veresnya 2020 u Wayback Machine dzs hr hor horv Horvatske byuro statistiki Arhiv originalu za 4 chervnya 2017 horv Horvatske byuro statistiki Arhiv originalu za 18 travnya 2021 horv Horvatske byuro statistiki Arhiv originalu za 24 veresnya 2020 Portal Horvatiya