У Вікісловнику є сторінка міграція населення. |
Міграція населення (лат. migratio — переселення) — механічні переміщення людей через кордони тих чи інших територій зі зміною місця проживання назавжди, на більш-менш тривалий час або з регулярним поверненням до нього.
Міграція населення | |
Досліджується в | d |
---|---|
Зображений на | d |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDA1bGRGOU5hV2R5WVhScGIyNWZVbUYwWlM1emRtY3ZNakl3Y0hndFRtVjBYMDFwWjNKaGRHbHZibDlTWVhSbExuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Умовні позначення:
Сутність
Міграція населення — складний суспільний процес, що впливає на різні сторони соціально-економічного життя людства. Людей, які вчиняють міграцію, називають мігрантами. Особи, які переселилися в іншу країну на постійне місце проживання, — емігранти, які переселилися в межах країни на постійне місце проживання — іммігранти. Різниця між кількістю іммігрантів і емігрантів — міграційне сальдо (чиста міграція) — безпосередньо впливає на кількість населення країни. Сума кількості іммігрантів і емігрантів дає обсяг валової міграції. Кількість мігрантів по всьому світові 1910 року дорівнювала 33 млн осіб, 1965 року це число подвоїлось і сягнуло позначки 65 млн осіб, 1990 року у світі було вже 120 млн, а на початку XXI століття — 175 млн мігрантів. Статистичні дані міграційних процесів широко використовуються у різних соціальних науках і прикладних дисциплінах. Наприклад, у кримінології, при аналізі стану злочинності певної території, визначенні складності оперативної обстановки, виявленні причин скоєння правопорушень тощо.
Класифікація
Міграції за напрямком потоків поділяються на:
- Внутрішні, такі що відбуваються між окремими адміністративними одиницями різного рівня однієї держави, містами, сільською і міською місцевістю тощо. У XX столітті в усіх країнах світу активізувалися такого типу міграції, що тісно пов'язано з процесами урбанізації, освоєння до того неосвоєних земель (наприклад, освоєння цілинних і перелогових земель Росії та Казахстану, пасовищ Австралії, пампи і кампосу Бразилії).
- Зовнішні, такі що відбуваються між державами, регіонами планети, континентами;
- еміграція (виїзд громадян конкретної держави за кордон),
- імміграція (в'їзд іноземних громадян до конкретної держави),
- рееміграція (повернення колишніх, або дійсних громадян держави на свою батьківщину),
- репатріація (повернення людей на батьківщину, що були насильно вивезені).
Міграції за тривалістю поділяються на:
- постійні (безповоротні) — переміщення на постійне або довгострокове місце проживання;
- — переміщення на відносно короткий строк;
- сезонні — щорічні переміщення, пов'язані з роботою, відпочинком на курортах, кочова міграція;
- маятникові — регулярні щоденні, або щотижневі поїздки на роботу або навчання за межі місця проживання.
Різні типи міграції включають:
- сезонну міграцію туристів і сільськогосподарських робітників,
- міграцію з сільської місцевості в міста, яка відбувається в країнах, що розвиваються, в процесі індустріалізації (урбанізація),
- міграцію з міст у сільську місцевість, поширенішу в розвинених країнах (руралізація),
- кочівництво і паломництво,
- тимчасову і довгострокову,
- маятникову,
- прикордонну або транзитну.
За формами організації міграції бувають:
- суспільно організовані (керовані), або неорганізовані;
- добровільні, або примусові;
- легальні, або нелегальні.
Причини
Головні чинники міграцій:
- Економічні — пошук людьми кращих умов життя, виїзд із метою працевлаштування, освоєння нових земель та наукової діяльності. Наприклад, у США при оформленні імміграційних віз переваги мають кваліфіковані спеціалісти, наукові працівники, люди рідкісних професій та родичі громадян цієї країни. У світі налічується приблизно 70 млн офіційних трудових мігрантів.
- Політичні — пов'язані з війнами, зі зміною державних кордонів, з дискримінацією певних соціальних груп населення, утиском релігійних груп. Відомі певні «хвилі» міграцій, пов'язані зі зміною політичної ситуації у світі (Перша і Друга світові війни, локальні війни, дискримінація людей залежно від їх політичних поглядів, виїзд дисидентів).
- Стихійні — викликані природними катастрофами (виверження вулканів, землетруси), стихійними лихами (повіді, урагани).
Стадії міграції
- прийняття рішення про міграцію;
- територіальне переміщення;
- адаптація.
Наслідки
Міграція впливає на важливі економічні, соціальні, демографічні та етнічні процеси як у середині окремих держав, так і на картину цих процесів у світовому масштабі. Міграції історично частіше призводили до підвищення поліетнічності населення окремих регіонів, держав, окремих частин держав. Переміщення різних етносів зумовлюють зміни в розміщенні народів, змінюють соціальний та етнічний склад міст і сіл, розширюють міжетнічні контакти, збільшують кількість змішаних шлюбів. Мігранти приносять з собою елементи власних культур, мов, психології, світогляду, особливості побуту та ведення господарства. В історії часто з великими переселенням народів відбувалась зміна довкілля, коли нові народи перебудовували місцеві екосистеми під власні традиції природокористування, як погіршуючи стійкість екосистеми, так і покращуючи її.
Міграція як складний процес, особливо коли він неконтрольований, може мати негативні наслідки. Відплив жителів може призвести до невідтворення населення, нестачі трудових ресурсів; приплив мігрантів до густонаселених районів, у великі міста, веде до перенаселення, неможливості задовольнити більшість нагальних потреб людини. У свою чергу така ситуація спричиняє розвитку ксенофобії, виникнення міжетнічних конфліктів на міжособовому і колективному рівні.
Зовнішні міграції
№ | Країна | Емігранти (млн осіб) |
---|---|---|
1 | ![]() | 12,1 |
2 | ![]() | 10,1 |
3 | ![]() | 9,1 |
4 | ![]() | 6,8 |
5 | ![]() | 5,9 |
6 | ![]() | 5,8 |
7 | ![]() | 4,2 |
8 | ![]() | 3,6 |
9 | ![]() | 3,4 |
10 | ![]() | 3,4 |
Зовнішні міграції бувають такими масовими, що суттєво впливають на розвиток не тільки окремих країн, а й цілих континентів. Наприклад, після Доби великих географічних відкриттів європейці заселили величезні простори Північної та Південної Америки, Австралії, докорінно змінивши їхню етнічну картину. В історії таких «країн мігрантів», як США, Канада, Австралія були періоди, коли населення перевищував природний приріст. До Америки примусово ввозилося багато чорношкірих рабів з Африки, а до Австралії англійці відсилали власних злочинців на заслання. Упродовж століть суттєво змінювалися напрями та причини міграцій; міграції відрізнялись за обсягом та складом переселенців. У Західній Європі за період 1815—1914 років «чиста» еміграція становила 35—40 млн осіб. Великі потоки мігрантів до Америки дали Велика Британія, Італія, Німеччина, Іспанія, Франція, Ірландія, країни Скандинавії, Польща, Росія, Україна. У XX столітті посилився потік мігрантів із Китаю, Японії, Південно-Східної Азії до Америки. У другій половині XX століття до країн Європи приїхало багато переселенців з Африки, Південно-Західної Азії; до Росії прибували мігранти з Кореї, Китаю, В'єтнаму. Новітня міграція спочатку мала сезонний характер, але поступово африканці, індійці, турки, іранці оселилися в країнах Західної Європи назавжди. Наприкінці XX століття посилився потік мігрантів із Куби і В'єтнаму до США, з Туреччини, Хорватії, Боснії та Герцеговини до Німеччини. Етнічні німці репатріюють із Росії, Казахстану до Німеччини; росіяни — з Азербайджану, Казахстану, Таджикистану, Ічкерії до Росії та інших країн; євреї — до Ізраїлю.
Біженці
Наприкінці XX століття новим трендом у потоках міграції стало зростання кількості біженців. У 1990-х роках територіальні конфлікти, міжнаціональні локальні суперечки, гостра політична боротьба, інколи голод породжують нову «хвилю» міграції населення. Великі внутрішні і зовнішні потоки біженців спостерігаються в багатьох країнах Південної та Південно-Західної Азії (Афганістан, Індія, Шрі-Ланка, Іран, Ірак, Ізраїль, Ліван), Африки (Ангола, Ефіопія, Чад, Сомалі, ПАР, Уганда), Латинської Америки (Куба, Нікарагуа, Гватемала, Перу, Колумбія). Збільшується потік біженців із республік Центральної Азії (Киргизстан, Таджикистан, Туркменістан) та країн Південного Кавказу до Росії. Розпад соціалістичної Югославії спричинив міграцію населення з її території до країн Західної Європи. На початку XXI століття у світі налічувалось щонайменше 20 млн біженців.
Зовнішня міграція в Україні
Зовнішня міграція для України була тривалий час бурхливим явищем, що мало своїм витоком драматичну історію українського народу, гноблення різноманітними окупантами та відсутність власної державності. Згідно з даними Національного інституту стратегічних досліджень, у 1990-х року з України щороку емігрувало 300 тис. осіб (переважно євреїв та німців), одночасно щороку до України на постійне проживання прибувало близько 300 тис. мігрантів із сусідніх країн. На батьківщину реемігрують українці з Росії, Далекого Сходу, Сибіру, Казахстану; до Криму повертаються депортовані кримські татари. Наразі в Україні переважає еміграція. Найбільш інтенсивним залишається обмін населенням між Україною і колишніми республіками СРСР, проте його обсяги значно зменшилися. Так 2008 року брутто-міграція становила 44,8 тис. осіб, тобто була майже в 15 разів меншою, ніж у перші роки після розпаду СРСР.
Для початку 1990-х років для України було типовим значне переважання в'їзду над виїздом; додатне міграційне сальдо швидко збільшувалося (1989 рік — 44,3 тис., 1992 рік — 288 тис. осіб). Міграційний приріст забезпечувався передусім поверненням на батьківщину вихідців з України; з «гарячих точок» прибували представники корінного населення (62 тис. біженців із Придністров'я (Молдова); 3 тис. осіб з Абхазії (Грузія); 2 тис. з Ічкерії (Росія); 5 тис. осіб із Таджикистану. У середині 1990-х відбулося значне скорочення імміграції, вперше за повоєнний період сальдо міграції було від'ємним (1994 рік — −142,9 тис. осіб). Після стабілізації економіки міграція між новоутвореними республіками набула паритетного характеру, у 2002 році від'ємне сальдо впало до 33,8 тис., а від 2005 набуло додатного значення (2008 рік додатне сальдо у 15 тис. осіб). За період 1991—2008 років до України з країн колишнього СРСР прибуло понад 2,2 млн осіб, вибуло приблизно 2 млн, додатне сальдо становило приблизно 250 тис. осіб. За період 1991—2008 років з України до країн Заходу виїхало понад 600 тис. громадян, в'їхало приблизно 150 тис. (більшість військовослужбовці Радянської армії, що виводилася з країн Центральної Європи). Пік еміграції припав на 1990 рік (понад 90 тис. осіб, понад 60 % становили євреї), 2008 року еміграція становила 7,5 тис. осіб (лише 5,6 % з них євреї). Окрім етнічного забарвлення змінилася і географія країн призначення: 1995 року до Ізраїлю прямували 38,9 % емігрантів, 2008 року — більша частина до США і Німеччини, до Ізраїлю лише 14,3 %.
Відкриття кордонів створило можливості для досягнення громадянами основної мети еміграції — підвищення рівня життя шляхом тимчасових поїздок за кордон із метою заробітку. Це спричинило зростання тимчасової трудової міграції, яка у 2010-х роках сягнула 2—3 млн осіб:
- Росія — 1 млн заробітчан
- Польща — 300 тис. заробітчан
- Італія — 200 тис.
- Чехія — 200 тис.
- Португалія — 150 тис.
- Іспанія — 100 тис.
- Туреччина — 35 тис.
- США — 20 тис. заробітчан.
- Трудова міграція забезпечує добробут багатьох сімей, є джерелом валютних надходжень (у 2010-х роках 4—6 млрд доларів США щорічно). Серйозною проблемою залишається нелегальна трудова міграція, торгівля людьми, зокрема продаж жінок у сексуальне рабство.
Крім виїзду за кордон власних громадян, включення у світові міграційні процеси виявилося для України в тому, що після здобуття незалежності Україною та включення її у світові міграційні процеси територія держави стала використовуватись як транзитний коридор для нелегальних мігрантів і кінцеве місце призначення шукачів притулку громадян країн Африки й Азії. Близько 2 тис. іноземців щорічно клопочуться про набуття статусу біженця в Україні. Офіційно в України перебувають біженці з понад 40 країн світу, найбільше серед них афганців. Упродовж 1991—2008 років на кордонах України було затримано понад 100 тис. нелегальних мігрантів (1991 рік — 148 осіб, 1999 рік — 14,6 тис. осіб). Найбільше серед них громадян Молдови, Російської Федерації, Індії, Пакистану, Афганістану. Посилення охорони державного кордону, удосконалення візового контролю дали змогу загальмувати наростання нелегальної міграції через Україну.
В Україні питання міграційних процесів регулюються правовими нормами законів України: (1993), (1994), (1994), (1995) тощо.
Внутрішні міграції
Внутрішня міграція в Україні
Міграція сприяє підвищенню мобільності населення України, змінює соціальну структуру населення регіонів і впливає на урбанізаційні процеси. Постійні внутрішні міграції в Україні загалом відбувалися на початку 1990-х років між містами: 40 % — переважно з малих міст у великі, 30 % припадає на переселення з села в місто, 15 % — з міста в сільську місцевість і тільки 10 % — між селами. 70 % усіх цих потоків зосереджено в межах своїх областей. У середині 1990-х років ця загальна тенденція дещо порушилася через невизначеність з умовами проживання у містах у період економічної кризи. Проте пізніше вона знову набрала попереднього вигляду.
Незначні міжобласні потоки мігрантів в основному спрямовуються із західного регіону на схід та у південні області. Частину з них у минулому становили організовані мігранти, переселення яких стимулювала держава. Найбільше додатне сальдо міжрегіональних міграцій 1999 року було характерне для Києва (6,7 ‰, тобто 6,7 на 1000 осіб) та Дніпропетровської, Черкаської, Полтавської областей, міста Севастополя (0,8 ‰), найменше — для Кіровоградської (–2,0 ‰).
Маятникові міграції, як правило, здійснюються у великі міста з сіл і малих міст. На території України сформувалися два великі райони інтенсивних маятникових трудових міграцій: східний (Донецька і Луганська області) та західний (Львівська, Івано-Франківська, Чернівецька, Закарпатська). Цьому сприяли густа сітка транспортних шляхів у них, а також високий рівень розвитку індустрії на Донбасі та велика густота сільського населення у західних областях.
Див. також
Примітки
- Бакаев О. В., Римаренко Ю. І. Міграція [ 2 червня 2017 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998—2004. — .
- Кузик С. П., 2002.
- Казанцева В. Ф. Міграція населення [ 4 квітня 2017 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Міграція зовнішня (міждержавна) // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- IFAD, 2008.
Джерела
- Міграція — академічний тлумачний словник української мови [ 13 липня 2018 у Wayback Machine.]
Література
Українською
- Міграція // Євтух В. Б. Етнічність: енциклопедичний довідник, Нац. пед. ун-т імені М. П. Драгоманова, Центр етноглобалістики. — м. Київ: вид. «Фенікс», 2012 р. — С. 214—215. — .
- Економічна і соціальна географія країн світу. Навчальний посібник / За ред. Кузика С. П. — Л. : Світ, 2002. — 672 с. — .
- Міграція населення // / За ред. М. П. Требіна. — Х. : Право, 2015.
- Голіков А. П. Вступ до економічної і соціальної географії. — К. : Либідь, 1996.
- Міграційні процеси в сучасному світі. — К., 1999.
- Задорожній О. В., Медведєва М. О. Міграція нелегальна // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т / Редкол. : Л. В. Губерський (голова) та ін. — К. : Знання України, 2004. — Т. 2. — 812 с. — .
- Зовнішні трудові міграції населення України. — К., 2002.
- Карпачова Н. І. Стан дотримання та захисту прав громадян України за кордоном: Спеціальна доповідь уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. — К., 2003.
- Біженці в світі та в Україні: моделі вирішення проблеми. — К., 2003.
- Мігранти, міграція та Українська держава: аналіз управління зовнішніми міграціями. — К., 2004.
- Міграція // / Редкол. : Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К. : Парламентське видавництво, 2011. — С. 450. — 450 с. — .
- Міграція та міграційна політика: Навч. посіб. для студ. ВНЗ. — К. : , 2010. — 304 с.
- Паламарчук М. М., Паламарчук О. М. Економічна і соціальна географія України з основами теорії. — К. : Знання, 1998.
- Пирожков С. та ін. Зовнішня міграція в Україні: причини, наслідки, стратегії. — К., 1997.
- Піскун О. Основи міграційного права: порівняльний аналіз: Навчальний посібник. — К., 1998.
- Психологія міграції: навч. посіб. / М. М. Слюсаревський, О. Є. Блинова. — Вид. 2-е, переробл. і допов. — Київ: Талком, 2018. — 360 с. — .
- Топчієв О. Г. Основи суспільної географії. — О. : , 2001.
Англійською
- (англ.) Міжнародна міграція, грошові перекази і розвиток сільських районів. — Міжнародний фонд сільського розвитку (IFAD), 2008. — .
Російською
- (рос.) Боярский А. Я. Население и методы его изучения. — М., 1975.
- (рос.) Ковалев С. О., Ковальская Н. Я. География населения СССР. — М. : Издательство МГУ, 1990.
- (рос.) Моисеенко В. М. Миграция населения // Демографический энциклопедический словарь / главн. ред. Валентей Д. И. — М. : Советская энциклопедия, 1985. — 608 с.
- (рос.) Копылов В. А. География населения. — М., 2005.
- (рос.) Население и трудовые ресурсы: Справочник. — М. : Мысль, 1990.
- (рос.) Шульга Н. Великое переселение народов: репатрианты, беженцы, трудовые мигранты. — К., 2002.
- (рос.) География населения. — М. : Прогресс, 1980. — 383 с.
![]() | Це незавершена стаття з демографії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Migraciya znachennya U Vikislovniku ye storinka migraciya naselennya Migraciya naselennya lat migratio pereselennya mehanichni peremishennya lyudej cherez kordoni tih chi inshih teritorij zi zminoyu miscya prozhivannya nazavzhdi na bilsh mensh trivalij chas abo z regulyarnim povernennyam do nogo Migraciya naselennya source source source source source source source source Doslidzhuyetsya vdZobrazhenij nad Migraciya naselennya u VikishovishiSaldo migraciyi 2008 roku Umovni poznachennya pozitivne negativne nulove dani vidsutniSutnistMigraciya naselennya skladnij suspilnij proces sho vplivaye na rizni storoni socialno ekonomichnogo zhittya lyudstva Lyudej yaki vchinyayut migraciyu nazivayut migrantami Osobi yaki pereselilisya v inshu krayinu na postijne misce prozhivannya emigranti yaki pereselilisya v mezhah krayini na postijne misce prozhivannya immigranti Riznicya mizh kilkistyu immigrantiv i emigrantiv migracijne saldo chista migraciya bezposeredno vplivaye na kilkist naselennya krayini Suma kilkosti immigrantiv i emigrantiv daye obsyag valovoyi migraciyi Kilkist migrantiv po vsomu svitovi 1910 roku dorivnyuvala 33 mln osib 1965 roku ce chislo podvoyilos i syagnulo poznachki 65 mln osib 1990 roku u sviti bulo vzhe 120 mln a na pochatku XXI stolittya 175 mln migrantiv Statistichni dani migracijnih procesiv shiroko vikoristovuyutsya u riznih socialnih naukah i prikladnih disciplinah Napriklad u kriminologiyi pri analizi stanu zlochinnosti pevnoyi teritoriyi viznachenni skladnosti operativnoyi obstanovki viyavlenni prichin skoyennya pravoporushen tosho KlasifikaciyaMigraciyi za napryamkom potokiv podilyayutsya na Vnutrishni taki sho vidbuvayutsya mizh okremimi administrativnimi odinicyami riznogo rivnya odniyeyi derzhavi mistami silskoyu i miskoyu miscevistyu tosho U XX stolitti v usih krayinah svitu aktivizuvalisya takogo tipu migraciyi sho tisno pov yazano z procesami urbanizaciyi osvoyennya do togo neosvoyenih zemel napriklad osvoyennya cilinnih i perelogovih zemel Rosiyi ta Kazahstanu pasovish Avstraliyi pampi i kamposu Braziliyi Zovnishni taki sho vidbuvayutsya mizh derzhavami regionami planeti kontinentami emigraciya viyizd gromadyan konkretnoyi derzhavi za kordon immigraciya v yizd inozemnih gromadyan do konkretnoyi derzhavi reemigraciya povernennya kolishnih abo dijsnih gromadyan derzhavi na svoyu batkivshinu repatriaciya povernennya lyudej na batkivshinu sho buli nasilno vivezeni Migraciyi za trivalistyu podilyayutsya na postijni bezpovorotni peremishennya na postijne abo dovgostrokove misce prozhivannya peremishennya na vidnosno korotkij strok sezonni shorichni peremishennya pov yazani z robotoyu vidpochinkom na kurortah kochova migraciya mayatnikovi regulyarni shodenni abo shotizhnevi poyizdki na robotu abo navchannya za mezhi miscya prozhivannya Rizni tipi migraciyi vklyuchayut sezonnu migraciyu turistiv i silskogospodarskih robitnikiv migraciyu z silskoyi miscevosti v mista yaka vidbuvayetsya v krayinah sho rozvivayutsya v procesi industrializaciyi urbanizaciya migraciyu z mist u silsku miscevist poshirenishu v rozvinenih krayinah ruralizaciya kochivnictvo i palomnictvo timchasovu i dovgostrokovu mayatnikovu prikordonnu abo tranzitnu Za formami organizaciyi migraciyi buvayut suspilno organizovani kerovani abo neorganizovani dobrovilni abo primusovi legalni abo nelegalni PrichiniGolovni chinniki migracij Ekonomichni poshuk lyudmi krashih umov zhittya viyizd iz metoyu pracevlashtuvannya osvoyennya novih zemel ta naukovoyi diyalnosti Napriklad u SShA pri oformlenni immigracijnih viz perevagi mayut kvalifikovani specialisti naukovi pracivniki lyudi ridkisnih profesij ta rodichi gromadyan ciyeyi krayini U sviti nalichuyetsya priblizno 70 mln oficijnih trudovih migrantiv Politichni pov yazani z vijnami zi zminoyu derzhavnih kordoniv z diskriminaciyeyu pevnih socialnih grup naselennya utiskom religijnih grup Vidomi pevni hvili migracij pov yazani zi zminoyu politichnoyi situaciyi u sviti Persha i Druga svitovi vijni lokalni vijni diskriminaciya lyudej zalezhno vid yih politichnih poglyadiv viyizd disidentiv Stihijni viklikani prirodnimi katastrofami viverzhennya vulkaniv zemletrusi stihijnimi lihami povidi uragani Stadiyi migraciyiprijnyattya rishennya pro migraciyu teritorialne peremishennya adaptaciya NaslidkiMigraciya vplivaye na vazhlivi ekonomichni socialni demografichni ta etnichni procesi yak u seredini okremih derzhav tak i na kartinu cih procesiv u svitovomu masshtabi Migraciyi istorichno chastishe prizvodili do pidvishennya polietnichnosti naselennya okremih regioniv derzhav okremih chastin derzhav Peremishennya riznih etnosiv zumovlyuyut zmini v rozmishenni narodiv zminyuyut socialnij ta etnichnij sklad mist i sil rozshiryuyut mizhetnichni kontakti zbilshuyut kilkist zmishanih shlyubiv Migranti prinosyat z soboyu elementi vlasnih kultur mov psihologiyi svitoglyadu osoblivosti pobutu ta vedennya gospodarstva V istoriyi chasto z velikimi pereselennyam narodiv vidbuvalas zmina dovkillya koli novi narodi perebudovuvali miscevi ekosistemi pid vlasni tradiciyi prirodokoristuvannya yak pogirshuyuchi stijkist ekosistemi tak i pokrashuyuchi yiyi Migraciya yak skladnij proces osoblivo koli vin nekontrolovanij mozhe mati negativni naslidki Vidpliv zhiteliv mozhe prizvesti do nevidtvorennya naselennya nestachi trudovih resursiv pripliv migrantiv do gustonaselenih rajoniv u veliki mista vede do perenaselennya nemozhlivosti zadovolniti bilshist nagalnih potreb lyudini U svoyu chergu taka situaciya sprichinyaye rozvitku ksenofobiyi viniknennya mizhetnichnih konfliktiv na mizhosobovomu i kolektivnomu rivni Zovnishni migraciyiTOP 10 krayin za kilkistyu emigrantiv 2007 2008 roki Krayina Emigranti mln osib 1 Rosiya 12 12 Meksika 10 13 Indiya 9 14 Bangladesh 6 85 Ukrayina 5 96 KNR 5 87 Velika Britaniya 4 28 Kazahstan 3 69 Pakistan 3 410 Filippini 3 4 Zovnishni migraciyi buvayut takimi masovimi sho suttyevo vplivayut na rozvitok ne tilki okremih krayin a j cilih kontinentiv Napriklad pislya Dobi velikih geografichnih vidkrittiv yevropejci zaselili velichezni prostori Pivnichnoyi ta Pivdennoyi Ameriki Avstraliyi dokorinno zminivshi yihnyu etnichnu kartinu V istoriyi takih krayin migrantiv yak SShA Kanada Avstraliya buli periodi koli naselennya perevishuvav prirodnij pririst Do Ameriki primusovo vvozilosya bagato chornoshkirih rabiv z Afriki a do Avstraliyi anglijci vidsilali vlasnih zlochinciv na zaslannya Uprodovzh stolit suttyevo zminyuvalisya napryami ta prichini migracij migraciyi vidriznyalis za obsyagom ta skladom pereselenciv U Zahidnij Yevropi za period 1815 1914 rokiv chista emigraciya stanovila 35 40 mln osib Veliki potoki migrantiv do Ameriki dali Velika Britaniya Italiya Nimechchina Ispaniya Franciya Irlandiya krayini Skandinaviyi Polsha Rosiya Ukrayina U XX stolitti posilivsya potik migrantiv iz Kitayu Yaponiyi Pivdenno Shidnoyi Aziyi do Ameriki U drugij polovini XX stolittya do krayin Yevropi priyihalo bagato pereselenciv z Afriki Pivdenno Zahidnoyi Aziyi do Rosiyi pribuvali migranti z Koreyi Kitayu V yetnamu Novitnya migraciya spochatku mala sezonnij harakter ale postupovo afrikanci indijci turki iranci oselilisya v krayinah Zahidnoyi Yevropi nazavzhdi Naprikinci XX stolittya posilivsya potik migrantiv iz Kubi i V yetnamu do SShA z Turechchini Horvatiyi Bosniyi ta Gercegovini do Nimechchini Etnichni nimci repatriyuyut iz Rosiyi Kazahstanu do Nimechchini rosiyani z Azerbajdzhanu Kazahstanu Tadzhikistanu Ichkeriyi do Rosiyi ta inshih krayin yevreyi do Izrayilyu Div takozh Spisok krayin za kilkistyu emigrantiv ta Spisok krayin za kilkistyu immigrantiv Bizhenci Dokladnishe Bizhenci Naprikinci XX stolittya novim trendom u potokah migraciyi stalo zrostannya kilkosti bizhenciv U 1990 h rokah teritorialni konflikti mizhnacionalni lokalni superechki gostra politichna borotba inkoli golod porodzhuyut novu hvilyu migraciyi naselennya Veliki vnutrishni i zovnishni potoki bizhenciv sposterigayutsya v bagatoh krayinah Pivdennoyi ta Pivdenno Zahidnoyi Aziyi Afganistan Indiya Shri Lanka Iran Irak Izrayil Livan Afriki Angola Efiopiya Chad Somali PAR Uganda Latinskoyi Ameriki Kuba Nikaragua Gvatemala Peru Kolumbiya Zbilshuyetsya potik bizhenciv iz respublik Centralnoyi Aziyi Kirgizstan Tadzhikistan Turkmenistan ta krayin Pivdennogo Kavkazu do Rosiyi Rozpad socialistichnoyi Yugoslaviyi sprichiniv migraciyu naselennya z yiyi teritoriyi do krayin Zahidnoyi Yevropi Na pochatku XXI stolittya u sviti nalichuvalos shonajmenshe 20 mln bizhenciv Zovnishnya migraciya v Ukrayini Dokladnishe Emigraciya z Ukrayini ta Immigraciya v Ukrayinu Zovnishnya migraciya dlya Ukrayini bula trivalij chas burhlivim yavishem sho malo svoyim vitokom dramatichnu istoriyu ukrayinskogo narodu gnoblennya riznomanitnimi okupantami ta vidsutnist vlasnoyi derzhavnosti Zgidno z danimi Nacionalnogo institutu strategichnih doslidzhen u 1990 h roku z Ukrayini shoroku emigruvalo 300 tis osib perevazhno yevreyiv ta nimciv odnochasno shoroku do Ukrayini na postijne prozhivannya pribuvalo blizko 300 tis migrantiv iz susidnih krayin Na batkivshinu reemigruyut ukrayinci z Rosiyi Dalekogo Shodu Sibiru Kazahstanu do Krimu povertayutsya deportovani krimski tatari Narazi v Ukrayini perevazhaye emigraciya Najbilsh intensivnim zalishayetsya obmin naselennyam mizh Ukrayinoyu i kolishnimi respublikami SRSR prote jogo obsyagi znachno zmenshilisya Tak 2008 roku brutto migraciya stanovila 44 8 tis osib tobto bula majzhe v 15 raziv menshoyu nizh u pershi roki pislya rozpadu SRSR Dlya pochatku 1990 h rokiv dlya Ukrayini bulo tipovim znachne perevazhannya v yizdu nad viyizdom dodatne migracijne saldo shvidko zbilshuvalosya 1989 rik 44 3 tis 1992 rik 288 tis osib Migracijnij pririst zabezpechuvavsya peredusim povernennyam na batkivshinu vihidciv z Ukrayini z garyachih tochok pribuvali predstavniki korinnogo naselennya 62 tis bizhenciv iz Pridnistrov ya Moldova 3 tis osib z Abhaziyi Gruziya 2 tis z Ichkeriyi Rosiya 5 tis osib iz Tadzhikistanu U seredini 1990 h vidbulosya znachne skorochennya immigraciyi vpershe za povoyennij period saldo migraciyi bulo vid yemnim 1994 rik 142 9 tis osib Pislya stabilizaciyi ekonomiki migraciya mizh novoutvorenimi respublikami nabula paritetnogo harakteru u 2002 roci vid yemne saldo vpalo do 33 8 tis a vid 2005 nabulo dodatnogo znachennya 2008 rik dodatne saldo u 15 tis osib Za period 1991 2008 rokiv do Ukrayini z krayin kolishnogo SRSR pribulo ponad 2 2 mln osib vibulo priblizno 2 mln dodatne saldo stanovilo priblizno 250 tis osib Za period 1991 2008 rokiv z Ukrayini do krayin Zahodu viyihalo ponad 600 tis gromadyan v yihalo priblizno 150 tis bilshist vijskovosluzhbovci Radyanskoyi armiyi sho vivodilasya z krayin Centralnoyi Yevropi Pik emigraciyi pripav na 1990 rik ponad 90 tis osib ponad 60 stanovili yevreyi 2008 roku emigraciya stanovila 7 5 tis osib lishe 5 6 z nih yevreyi Okrim etnichnogo zabarvlennya zminilasya i geografiya krayin priznachennya 1995 roku do Izrayilyu pryamuvali 38 9 emigrantiv 2008 roku bilsha chastina do SShA i Nimechchini do Izrayilyu lishe 14 3 Vidkrittya kordoniv stvorilo mozhlivosti dlya dosyagnennya gromadyanami osnovnoyi meti emigraciyi pidvishennya rivnya zhittya shlyahom timchasovih poyizdok za kordon iz metoyu zarobitku Ce sprichinilo zrostannya timchasovoyi trudovoyi migraciyi yaka u 2010 h rokah syagnula 2 3 mln osib Rosiya 1 mln zarobitchan Polsha 300 tis zarobitchan Italiya 200 tis Chehiya 200 tis Portugaliya 150 tis Ispaniya 100 tis Turechchina 35 tis SShA 20 tis zarobitchan Trudova migraciya zabezpechuye dobrobut bagatoh simej ye dzherelom valyutnih nadhodzhen u 2010 h rokah 4 6 mlrd dolariv SShA shorichno Serjoznoyu problemoyu zalishayetsya nelegalna trudova migraciya torgivlya lyudmi zokrema prodazh zhinok u seksualne rabstvo Krim viyizdu za kordon vlasnih gromadyan vklyuchennya u svitovi migracijni procesi viyavilosya dlya Ukrayini v tomu sho pislya zdobuttya nezalezhnosti Ukrayinoyu ta vklyuchennya yiyi u svitovi migracijni procesi teritoriya derzhavi stala vikoristovuvatis yak tranzitnij koridor dlya nelegalnih migrantiv i kinceve misce priznachennya shukachiv pritulku gromadyan krayin Afriki j Aziyi Blizko 2 tis inozemciv shorichno klopochutsya pro nabuttya statusu bizhencya v Ukrayini Oficijno v Ukrayini perebuvayut bizhenci z ponad 40 krayin svitu najbilshe sered nih afganciv Uprodovzh 1991 2008 rokiv na kordonah Ukrayini bulo zatrimano ponad 100 tis nelegalnih migrantiv 1991 rik 148 osib 1999 rik 14 6 tis osib Najbilshe sered nih gromadyan Moldovi Rosijskoyi Federaciyi Indiyi Pakistanu Afganistanu Posilennya ohoroni derzhavnogo kordonu udoskonalennya vizovogo kontrolyu dali zmogu zagalmuvati narostannya nelegalnoyi migraciyi cherez Ukrayinu V Ukrayini pitannya migracijnih procesiv regulyuyutsya pravovimi normami zakoniv Ukrayini 1993 1994 1994 1995 tosho Div takozh Vnutrishni migraciyiDiv takozh Vnutrishnya migraciya Vnutrishnya migraciya v Ukrayini Migraciya spriyaye pidvishennyu mobilnosti naselennya Ukrayini zminyuye socialnu strukturu naselennya regioniv i vplivaye na urbanizacijni procesi Postijni vnutrishni migraciyi v Ukrayini zagalom vidbuvalisya na pochatku 1990 h rokiv mizh mistami 40 perevazhno z malih mist u veliki 30 pripadaye na pereselennya z sela v misto 15 z mista v silsku miscevist i tilki 10 mizh selami 70 usih cih potokiv zoseredzheno v mezhah svoyih oblastej U seredini 1990 h rokiv cya zagalna tendenciya desho porushilasya cherez neviznachenist z umovami prozhivannya u mistah u period ekonomichnoyi krizi Prote piznishe vona znovu nabrala poperednogo viglyadu Neznachni mizhoblasni potoki migrantiv v osnovnomu spryamovuyutsya iz zahidnogo regionu na shid ta u pivdenni oblasti Chastinu z nih u minulomu stanovili organizovani migranti pereselennya yakih stimulyuvala derzhava Najbilshe dodatne saldo mizhregionalnih migracij 1999 roku bulo harakterne dlya Kiyeva 6 7 tobto 6 7 na 1000 osib ta Dnipropetrovskoyi Cherkaskoyi Poltavskoyi oblastej mista Sevastopolya 0 8 najmenshe dlya Kirovogradskoyi 2 0 Mayatnikovi migraciyi yak pravilo zdijsnyuyutsya u veliki mista z sil i malih mist Na teritoriyi Ukrayini sformuvalisya dva veliki rajoni intensivnih mayatnikovih trudovih migracij shidnij Donecka i Luganska oblasti ta zahidnij Lvivska Ivano Frankivska Chernivecka Zakarpatska Comu spriyali gusta sitka transportnih shlyahiv u nih a takozh visokij riven rozvitku industriyi na Donbasi ta velika gustota silskogo naselennya u zahidnih oblastyah Div takozhMigraciya robochoyi sili Nelegalna migraciya Spisok najbilshih migracijnih koridoriv Grinkartka Migracijne pravoPrimitkiBakaev O V Rimarenko Yu I Migraciya 2 chervnya 2017 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 2004 ISBN 966 749 200 1 Kuzik S P 2002 Kazanceva V F Migraciya naselennya 4 kvitnya 2017 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Migraciya zovnishnya mizhderzhavna Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 IFAD 2008 DzherelaMigraciya akademichnij tlumachnij slovnik ukrayinskoyi movi 13 lipnya 2018 u Wayback Machine LiteraturaUkrayinskoyu Migraciya Yevtuh V B Etnichnist enciklopedichnij dovidnik Nac ped un t imeni M P Dragomanova Centr etnoglobalistiki m Kiyiv vid Feniks 2012 r S 214 215 ISBN 978 966 651 966 8 Ekonomichna i socialna geografiya krayin svitu Navchalnij posibnik Za red Kuzika S P L Svit 2002 672 s ISBN 966 603 178 7 Migraciya naselennya Za red M P Trebina H Pravo 2015 Golikov A P Vstup do ekonomichnoyi i socialnoyi geografiyi K Libid 1996 Migracijni procesi v suchasnomu sviti K 1999 Zadorozhnij O V Medvedyeva M O Migraciya nelegalna Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812 s ISBN 966 316 045 4 Zovnishni trudovi migraciyi naselennya Ukrayini K 2002 Karpachova N I Stan dotrimannya ta zahistu prav gromadyan Ukrayini za kordonom Specialna dopovid upovnovazhenogo Verhovnoyi Radi Ukrayini z prav lyudini K 2003 Bizhenci v sviti ta v Ukrayini modeli virishennya problemi K 2003 Migranti migraciya ta Ukrayinska derzhava analiz upravlinnya zovnishnimi migraciyami K 2004 Migraciya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 S 450 450 s ISBN 978 966 611 818 2 Migraciya ta migracijna politika Navch posib dlya stud VNZ K 2010 304 s Palamarchuk M M Palamarchuk O M Ekonomichna i socialna geografiya Ukrayini z osnovami teoriyi K Znannya 1998 Pirozhkov S ta in Zovnishnya migraciya v Ukrayini prichini naslidki strategiyi K 1997 Piskun O Osnovi migracijnogo prava porivnyalnij analiz Navchalnij posibnik K 1998 Psihologiya migraciyi navch posib M M Slyusarevskij O Ye Blinova Vid 2 e pererobl i dopov Kiyiv Talkom 2018 360 s ISBN 617 7685 40 0 Topchiyev O G Osnovi suspilnoyi geografiyi O 2001 Anglijskoyu angl Mizhnarodna migraciya groshovi perekazi i rozvitok silskih rajoniv Mizhnarodnij fond silskogo rozvitku IFAD 2008 ISBN 978 92 9072 056 0 Rosijskoyu ros Boyarskij A Ya Naselenie i metody ego izucheniya M 1975 ros Kovalev S O Kovalskaya N Ya Geografiya naseleniya SSSR M Izdatelstvo MGU 1990 ros Moiseenko V M Migraciya naseleniya Demograficheskij enciklopedicheskij slovar glavn red Valentej D I M Sovetskaya enciklopediya 1985 608 s ros Kopylov V A Geografiya naseleniya M 2005 ros Naselenie i trudovye resursy Spravochnik M Mysl 1990 ros Shulga N Velikoe pereselenie narodov repatrianty bezhency trudovye migranty K 2002 ros Geografiya naseleniya M Progress 1980 383 s Ce nezavershena stattya z demografiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi