Стихíйне ли́хо, катаклізм — це надзвичайне природне явище, що діє з великою руйнівною силою, завдає значної шкоди району, в якому відбувається, порушує нормальну життєдіяльність населення, знищує матеріальні цінності.
Стихійне лихо | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxtTDFaaGJHUnBkbWxoWDJGbWRHVnlYMlZoY25Sb2NYVmhhMlVsTWtOZk1UazJNQzVxY0djdk1qSXdjSGd0Vm1Gc1pHbDJhV0ZmWVdaMFpYSmZaV0Z5ZEdoeGRXRnJaU1V5UTE4eE9UWXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4TDAxVFNEZ3dYMlZ5ZFhCMGFXOXVYMjF2ZFc1MFgzTjBYMmhsYkdWdWMxOXdiSFZ0WlY4d05TMHhPQzA0TUM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFRWTklPREJmWlhKMWNIUnBiMjVmYlc5MWJuUmZjM1JmYUdWc1pXNXpYM0JzZFcxbFh6QTFMVEU0TFRnd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUyTHpJd01EUXRkSE4xYm1GdGFWOWlZV3hoYm1ObFpDNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RNakF3TkMxMGMzVnVZVzFwWDJKaGJHRnVZMlZrTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelExTDBadmNtVnpkRjltYVhKbFgyRjBYMjVwWjJoMExtcHdaeTh5TWpCd2VDMUdiM0psYzNSZlptbHlaVjloZEY5dWFXZG9kQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Стихійні лиха можуть виникати як незалежно один від одного, так і зв'язано: одне з них може спричинити за собою інше. Деякі з них часто виникають в результаті діяльності людини (наприклад, лісові та торф'яні пожежі, виробничі вибухи в гірській місцевості, при будівництві гребель, закладці (розробці) кар'єрів, що часто призводить до зсувів, сніжних лавин, обвалів льодовиків т. ін.).
Незалежно від джерела виникнення, стихійні лиха характеризуються значними масштабами й різною тривалістю — від декількох секунд і хвилин (землетруси, снігові лавини, лімнологічні катастрофи) до декількох годин (селі), днів (зсуви) і місяців (повені).
Загальний опис
Стихійне лихо — екстремальне явище природи катастрофічного характеру, що приводить до раптового порушення нормальної діяльності людей. Характерними рисами стихійного лиха є його непередбачливість і неможливість, як правило, своєчасно попередити.
У ряді випадків стихійне лихо супроводжується загибеллю матеріальних цінностей і жертвами серед населення. Стихійне лихо оцінюється за кількістю жертв і руйнування, в ненаселених місцях — за ступенем порушення природного середовища: рельєфу, рослинності, тваринного світу, а також за площею охоплення.
За місцем локалізації стихійні лиха поділяють на:
- Літосферні (виверження вулканів, землетруси, зсуви, селі);
- Гідросферні (повені, снігові лавини, шторми);
- Атмосферні (урагани, зливи, ожеледі, блискавки).
До стихійного лиха належать: виверження вулканів, землетруси, цунамі, обвали, селі, лавини, повені, урагани, тайфуни, смерчі, смог, град, блискавки, лісова пожежа й інші. Злива, снігопад, заморозок, ожеледиця та інші явища, що постійно спостерігаються можуть мати характер стихійного лиха при раптовому різкому настанні або при незвичайно високій інтенсивності. Найнебезпечнішим стихійним лихом вважаються циклони, тайфуни, посуха і перетворення місцевості на пустелю.
Основні види
Літосферні
Землетруси — підземні поштовхи у земній корі чи верхній частині мантії, що викликають коливання земної поверхні, спричиняють деформацію земної кори та деформування чи руйнування інженерних споруд. Ділянка підземного удару викликає пружні коливання (сейсмічні хвилі), що поширюються по землі у всіх напрямках. Ділянку землі, із якої виходять хвилі землетрусу, називають центром, а розташовану на поверхні землі ділянку — епіцентром землетрусу.
Землетруси охоплюють великі території і характеризуються руйнуванням будівель і споруд, під уламки яких потрапляють люди; виникненням масових пожеж і виробничих аварій; затопленням населених пунктів і цілих районів; отруєнням газами при вулканічних виверженнях; ураженням людей і руйнуванням будівель уламками вулканічних гірських порід; ураженням людей і виникненням осередків пожеж у населених пунктах від вулканічної лави; провалом населених пунктів при обвальних землетрусах; руйнуванням і змиванням населених пунктів хвилями цунамі; негативною психологічною дією.
Сейсмоактивні зони оточують Україну на південному заході і півдні. Це зони: Закарпатська, Вранча, Кримсько-Чорноморська та Південно-Азовська. У сейсмічному плані найнебезпечнішими областями в Україні є Закарпатська, Івано-Франківська, Чернівецька, Одеська та Автономна Республіка Крим.
Попередити землетруси точно поки що неможливо. Прогноз справджується лише у 80 випадках і має орієнтовний характер. Серед усіх стихійних лих, за даними ЮНЕСКО, землетруси посідають перше місце у світі за заподіяною економічною шкодою і кількістю загиблих.
Вулканізм — сукупність явищ, обумовлених проникненням магми з глибини землі на її поверхню.
Процеси грязьового вулканізму локалізовані у південній частині території України.
Матеріальні втрати від вивержень грязьових вулканів досить значні — знищуються будівлі, селища тощо. Активні вулкани виділяють пари ртуті, вміст якої в атмосферному повітрі під час виверження зростає на 1—2 порядки. Це призводить до виникнення геохімічних аномалій, шкідливих для здоров'я людини.
Сель — стрімкий потік великої руйнівної сили на басейнах гірських річок, що складається із суміші води та крихких, ламких порід і виникає внаслідок інтенсивних дощів чи танення снігу, а також прориву завалів і морен.
Причинами виникнення селевих потоків майже завжди є сильні зливи, інтенсивне танення снігу та льоду, розмив гребель водойм, а також землетруси та виверження вулканів. Виникненню їх сприяють і антропогенні фактори: вирубка лісів і деградація ґрунтів на гірських схилах, вибухи гірських порід при прокладанні доріг, роботи у кар'єрах, неправильна організація обвалів та підвищена загазованість повітря, що згубно діє на ґрунтово-рослинний покрив.
Процес виникнення і розвитку селів проходить три етапи: перший — накопичення в руслах селевих басейнів рихлого матеріалу за рахунок вивітрювання гірських порід та гірської ерозії; другий — переміщення рихлих гірських матеріалів по гірських руслах з підвищених ділянок у нижчі; третій — розосередження селевих виносів у гірських долинах.
Рух селів — це суцільний потік із каміння, бруду та води. Вони мають у своєму складі тверді матеріали (10—75 % від всього об'єму) і рухаються зі швидкістю від 2 до 10 м/с. Об'єми селевого потоку можуть досягати сотень тисяч-мільйонів кубічних метрів, а розміри уламків — до 3—4 м в поперечнику і масою до 100—200 тонн. Передній фронт селевої хвилі створює «голову», висота якої може досягати 25 метрів.
За складом розрізняють потоки грязьові — суміш води, невеликої кількості землі та дрібного каміння; грязе-кам'яні — суміш води, гравію, гальки та невеликого каміння; водо-кам'яні — суміш води з камінням великого розміру.
За потужністю (об'ємом) вони можуть бути катастрофічні, потужні, середньої та малої потужності. Катастрофічні характеризуються виносом матеріалу понад 1 млн м³ і спостерігаються, як правило, на земній кулі один раз в ЗО—50 років. Потужні виносять матеріал об'ємом в 100 м³ і виникають рідко. При селях малої потужності виноситься матеріалу близько 10 тис. м³, і виникають такі селі щорічно, іноді по декілька разів на рік.
Карстове провалля — западина на поверхні землі, яка виникла внаслідок розчинення гірських порід поверхневими чи підземними водами. Це явище пов'язане з розчиненням природними водами гірських порід. В деяких областях України рівень ураження карстовими процесами сягає 60—100 % території. Характерними є явища карбонатного, сульфатного, соляного карсту. Особливу небезпеку викликають ділянки розвитку відкритого карсту (вирви, колодязі, провалля).
Зсуви — зміщення мас гірських порід вниз по схилу під дією сили земного тяжіння без втрати контакту з нерухомою основою на нижчий гіпсометричний рівень. Вони характерні для зон тектонічних зрушень, високих терас, схилів ерозійних систем, рік та водосховищ. Зсуви є одним із найнебезпечніших і дуже поширених природних явищ.
Зсуви можуть бути викликані як природними, так і штучними (антропогенними) причинами. До природних належать: збільшення крутизни схилів, підмив їх основи морською чи річковою водою, сейсмічні поштовхи та інше. Штучними причинами є руйнування схилів дорожніми канавами, надмірним виносом ґрунту, вирубкою лісів, неправильним вибором агротехніки для сільськогосподарських угідь на схилах та інше. Згідно з міжнародною статистикою, до 80 % сучасних зсувів пов'язано з діяльністю людини (антропогенний фактор).
Обвал — відрив снігових (льодяних) брил або мас гірських порід від схилу чи укосу гір та їх вільне падіння під дією сил тяжіння.
Обвали природного походження спостерігаються у горах, на берегах морів, обривах річкових долин. Це — результат послаблення зв'язаності гірських порід під дією процесів вивітрювання, підмиву, розчинення та дії сил тяжіння. їх виникненню сприяє геологічна будова місцевості, наявність на схилах тріщин та зон дроблення гірських порід.
Осип — це нагромадження щебеню чи ґрунту біля підніжжя схилів.
Райони Карпатських та Кримських гір підпадають під дію обвалів та осипів, деякі з яких мали катастрофічний характер та призвели до людських втрат.
Абразія — це процес руйнування хвилями прибою берегів морів, озер та водосховищ. Абразійний процес найпоширеніший на Чорноморському узбережжі.
Атмосферні
Сильний дощ — дощ з кількістю опадів понад 50 мм на рівнинній території та 30 мм в гірських районах тривалістю менше 12 годин. В Україні з-поміж стихійних явищ найчастішими є сильні дощі (зливи), які спостерігаються щорічно і поширюються на значні території. Найчастіше вони бувають у Карпатах та горах Криму.
Град — частинки льоду, різні за розмірами, формою і структурною неоднорідністю, що випадають із шарувато-дощових хмар у теплий період року. У 40 % випадків випадання граду спостерігається дрібний інтенсивний град.
Сильна спека — підвищення температури повітря до плюс 35 °С і вище. В степовій зоні щорічно буває сильна спека з температурою понад З0 °С, причому в деякі роки вона перевищує 40 °С. Нижчою вона буває в зонах Полісся та лісостепу.
Суховії — це вітри з високою температурою і низькою відносною вологістю повітря. Під час суховіїв посилюється випаровування, що при нестачі вологи у ґрунті часто призводить до в'янення та загибелі рослин. Найбільше зазнає дії суховіїв степова зона, а також частково зона лісостепу.
Посухи — тривала та значна нестача опадів, частіше при підвищеній температурі та низькій вологості повітря, що викликає зниження запасів вологи у ґрунті і, як наслідок, погіршення росту, а іноді і загибель рослин. Найчастіше вони бувають на півдні степової зони. В більшості випадків мають локальний характер і дуже рідко охоплюють площі до 30—50 % території України.
Ураган — це вітер силою 12 балів за шкалою Бофорта. На більшій частині території України вітри зі швидкістю понад 25 м/с бувають майже щорічно.
Циклони — область низького тиску в атмосфері з мінімумом у центрі. Погода при циклонах переважно похмура з сильними вітрами. За своїми властивостями, походженням та наслідками вони схожі на тропічні урагани.
Шквали — короткочасне різке збільшення швидкості вітру, що супроводжується зміною його напряму. Це різке короткочасне (хвилини і десятки хвилин) посилення вітру, іноді до 30—70 м/с, зі зміною його напряму, найчастіше це явище спостерігається під час грози.
Смерчі — сильний вихор, який опускається з основи купчасто-дощової хмари у вигляді темної вирви чи хобота і має майже вертикальну вісь, невеликий поперечний перетин і дуже низький тиск у центральній його частині. Найменш досліджене, але найбільш руйнівне явище. Він супроводжується грозою, дощем, градом і якщо досягає поверхні землі, майже завжди завдає значних руйнувань, вбираючи у себе воду та предмети, які трапляються на його шляху, піднімаючи їх високо над землею і переносячи на значні відстані. Звичайно смерчі завдають значних збитків господарству і призводять до людських жертв.
Пилові бурі — довготривале перенесення значної кількості пилу та піску сильним вітром зі швидкістю понад 15 м/с, тривалістю понад 12 годин. Це складні атмосферні явища, що знищують поверхню ґрунту. Типове явище у зораних степах, яке завдає значної шкоди сільському господарству. Пилові бурі за кольором та складом пилу, який переноситься, бувають: чорні (чорноземи); бурі та жовті (суглинок, супісок); червоні (суглинки з домішками окисів заліза) та білі (солончаки). Дуже часто бувають короткочасні чорні бурі тривалістю до однієї години, велика кількість їх також може бути тривалістю від 10 до 12 годин, і порівняно рідко такі бурі бувають тривалістю понад добу. Червоні бурі тривають довше — протягом декількох днів. Висота підйому пилу може досягати 2—3 км, але найчастіше — 1—1,5 км. В зимово-весняний період у центральних та південних областях України спостерігаються сніжно-пилові бурі.
Сильні снігопади — інтенсивне випадання снігу у кількості понад 20 мм за період менше 12 годин (визначається шаром талої води), що призводить до значного погіршення видимості та припинення руху транспорту.
Сильні морози — зниження температури повітря до мінус 30 °С і нижче.
Сильні ожеледі — шар щільного матового чи прозорого льоду діаметром понад 20 мм, що наростає на дротах та наземних предметах внаслідок замерзання крапель дощу, мряки або туману. Ожеледь виникає на земній поверхні та на предметах при намерзанні переохолоджених крапель дощу або туману, частіше при температурі повітря трохи нижче 0 °С. Визначальним фактором небезпеки ожеледі є не так інтенсивність, як тривалість цього явища. Сильна ожеледь триває близько 12 годин, іноді до 2 діб.
Тумани — явища, що погіршують видимість на шляхах, створюють перешкоди для роботи різних видів транспорту, сприяють забрудненню повітря.
Лісові пожежі — неконтрольоване горіння на землях лісового фонду. Вони виникають, в основному, з вини людини та внаслідок дії деяких природних чинників (грози, вулканічної діяльності).
Залежно від характеру горіння, швидкості поширення вогню та розмірів пошкодження лісу, розрізняють чотири категорії лісових пожеж: низові (або низинні), верхові (або повальні), підземні (торф'яні або ґрунтові) та пожежі дуплистих дерев. Найпоширеніші низові пожежі, частка яких становить близько 80 % з усіх випадків можливих пожеж.
Торф'яна пожежа — загоряння висушеного торфовища внаслідок природних чинників або викликане штучно. Вони часто захоплюють величезні простори і дуже важко піддаються гасінню. Небезпека їх у тому, що горіння виникає під землею, створюючи порожні місця у торфі, який уже згорів, і в ці порожнини можуть провалюватися люди й техніка.
Гідросферні
Гідрологічними небезпечними явищами, що мають місце в Україні, є: повені (басейни річок); селі (Карпатські та Кримські гори); (річки України); крім того, вздовж узбережжя та в акваторії Чорного й Азовського морів трапляються небезпечні підйоми та спади рівня моря.
Повідь, повіддя, повінь — стихійне лихо, що виникає, коли вода виходить за межі звичайних для неї берегів і затоплює значні ділянки суходолу. Терміни «повінь» та «повідь» у повсякденній мові вживають як синоніми. У гідрології повенями називають регулярні розливи водойм, які повторюються зазвичай щороку, і часто не спричиняють стихійного лиха. Нерегулярні розливи називаються паводками.
Зазвичай причиною повені є значне підвищення рівня води. На річках це трапляється внаслідок збільшення притоку води, внаслідок танення снігів, дощів тощо. На озерах чи водосховищах — внаслідок перевищення притоку води над витоком. Часом причиною повені може стати вітер, який «наганяє» воду. Ще однією причиною підйому води може стати утруднення витоку внаслідок технічних несправностей на штучних водоймах чи природних гребель, що часом утворюються на гірських річках внаслідок зсувів (зазвичай після землетрусів). Ще однією причиною повені може стати прорив води на рівнину, рівень якої розташований нижче рівня води. Подібні повені зазвичай трапляються внаслідок прориву дамб, або ж зміни річкового русла.
Список з найбільш смертоносних поводей у всьому світі, показані події з загиблими число яких перевищило 100 000 осіб.
Число загиблих | Подія | Розташування | Дата |
---|---|---|---|
2 500 000-3 700 000 | Поводі у Китаї (1931) | Китай | 1931 |
900 000-2 000 000 | Повідь на річці Хуанхе 1887 року | Китай | 1887 |
500 000—700 000 | Повідь на річці Хуанхе 1938 року | Китай | 1938 |
231 000 | Прорив греблі Банджао, внаслідок тайфуну Ніна | Китай | 1975 |
230 000 | Землетрус в Індонезії 2004 року | Індонезія | 2004 |
145 000 | Повідь на річці Янцзи 1935 року | Китай | 1935 |
100 000+ | Повідь св. Фелікса, штормовий нагон (води) | Нідерланди | 1530 |
100 000 | Повідь в м. Ханой та в дельті Червоної річки | Північний В'єтнам | 1971 |
100 000 | Повідь на річці Янцзи 1911 року | Китай | 1911 |
Економічні наслідки стихійних лих
Найдорожчі стихійні лиха 21 століття
№ п/п | Рік | Стихійне лихо | Економічний збиток | Людські жертви | Руйнування | Примітки |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | 2011 | Великий тохокуський землетрус | 294,3 млрд дол. | 18800 | 0,5 млн людей лишились без житла | Землетрус спровокував аварію на АЕС «Фукусіма-1» |
2 | 2008 | Сичуанський землетрус 2008 | 191,9 млрд дол. | 69 000 | 4,8 млн людей лишились без житла, понад 1,5 млн будинків пошкоджено або зруйновано | |
3 | 2005 | Ураган Катріна | 108 млрд дол. | 1 800 | Понад 1,2 млн будинків було пошкоджено або зруйновано. | Затоплений Новий Орлеан і прилеглі території. |
4 | 2012 | Ураган Сенді | від 50 до 71 млрд дол. | 132 | 305 тис. будинків зруйновані, або серйозно пошкоджені. | Постраждали США і 7 країн Карибського регіону |
5 | 2004 | Землетрус в Індійському океані 2004 | 34 млрд дол. | 250 000 | Викликав сильний цунамі. Постраждало 15 країн | |
6 | 2010 | Чилійський землетрус 2010 | 27,3 млрд дол. | 500 | Зруйновано 500 тис. будинків | |
7 | 2002 | від 15 до 20 млрд євро | 230 | Постраждало 13 країн Європи | ||
8 | 2010 | Землетрус на Гаїті 2010 | від 7,2 до 13,2 млрд дол. | 220 000 | Понад 1 млн людей лишились без житла | Майже повністю зруйнована столиця Порт-о-Пренс. Збиток одного порядку з річним ВВП країни |
9 | 2010 | Виверження вулкана Ейяф'ятлайокютль 2010 року | 7,3 млрд дол. | — | — | Жертв і руйнувань не було |
10 | 2010 | Природні пожежі в Росії (2010) | 2,8 млрд дол. | 50 | згоріло 2500 будинків, повністю або частково знищено понад 127 населених пунктів | Згоріли ліси на площі понад 2,3 млн га, в країні було зафіксовано зростання смертності на 17,5 % у липні-серпні 2010 року |
Ліквідація наслідків стихійного лиха
Питання, пов'язані зі зменшенням збитків та ліквідацією наслідків стихійного лиха, вирішує комплекс державних служб, об'єднаних під назвою цивільна оборона. Загалом завдання цивільної оборони ширші, включно із захистом населення від катастроф техногенного походження, епідемій тощо. Серед заходів, спрямованих на зменшення шкоди від стихійного лиха, важливу роль відіграють підготовка й навчання населення, організація роботи рятувальних служб, створення відповідної інфраструктури, евакуація населення із районів стихійного лиха. У випадку стихійного лиха значних масштабів держава може оголосити в певних районах надзвичайний стан.
Ліквідація наслідків будь-яких стихійних лих полягає в наступних діях:
- оповіщення державних служб та населення про небезпеку стихійного лиха;
- організація управління рятувальними силами в районі лиха;
- ведення розвідки та встановлення ступеня і масштабів руйнувань, затоплення та інших даних;
- виявлення об'єктів і населених пунктів, яким загрожують наслідки стихійного лиха;
- визначення складу, чисельності сил і засобів, які залучаються для рятувальних та інших робіт;
- організація медичної допомоги потерпілим і евакуації їх у лікувальні заклади, виведенні населення в безпечні місця та його розміщенні;
- забезпечення громадського порядку в районі лиха;
- організація матеріального, технічного і транспортного забезпечення та інших заходів, спрямованих на підготовку рятувальних робіт; * ліквідацію наслідків стихійного лиха.
Див. також
Примітки
- Катаклізм — Енциклопедія Сучасної України. esu.com.ua. Процитовано 29 квітня 2021.
- ДСТУ 3517-97 Гідрологія суші. Терміни та визначення основних понять: п.6.41
- . Архів оригіналу за 25 вересня 2009. Процитовано 21 квітня 2013.
- Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / Уклад. і голов. ред. В. Т. Бусел. — К.; Ірпінь: ВТФ «Перун», 2005. — 1728 с.
- . Архів оригіналу за 21 квітня 2008. Процитовано 21 квітня 2013.
- 10 самых дорогих стихийных бедствий XXI века / Forbes, 04.06.2013 (рос.)
- Стеблюк М. І.Цивільна оборона та цивільний захист
Джерела
- Безпека життєдіяльності — Цапко В. Г.
Посилання
- Стихійне лихо // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Stihijne li ho kataklizm ce nadzvichajne prirodne yavishe sho diye z velikoyu rujnivnoyu siloyu zavdaye znachnoyi shkodi rajonu v yakomu vidbuvayetsya porushuye normalnu zhittyediyalnist naselennya znishuye materialni cinnosti Stihijne liho Stihijne liho u VikishovishiVelikij chilijskij zemletrus 1960 rokuViverzhennya vulkana Sent HelensZemletrus v Indoneziyi 2004 roku prizviv do rujnivnogo cunami Lisova pozhezha v Greciyi Stihijni liha mozhut vinikati yak nezalezhno odin vid odnogo tak i zv yazano odne z nih mozhe sprichiniti za soboyu inshe Deyaki z nih chasto vinikayut v rezultati diyalnosti lyudini napriklad lisovi ta torf yani pozhezhi virobnichi vibuhi v girskij miscevosti pri budivnictvi grebel zakladci rozrobci kar yeriv sho chasto prizvodit do zsuviv snizhnih lavin obvaliv lodovikiv t in Nezalezhno vid dzherela viniknennya stihijni liha harakterizuyutsya znachnimi masshtabami j riznoyu trivalistyu vid dekilkoh sekund i hvilin zemletrusi snigovi lavini limnologichni katastrofi do dekilkoh godin seli dniv zsuvi i misyaciv poveni Zagalnij opisStihijne liho ekstremalne yavishe prirodi katastrofichnogo harakteru sho privodit do raptovogo porushennya normalnoyi diyalnosti lyudej Harakternimi risami stihijnogo liha ye jogo neperedbachlivist i nemozhlivist yak pravilo svoyechasno poperediti U ryadi vipadkiv stihijne liho suprovodzhuyetsya zagibellyu materialnih cinnostej i zhertvami sered naselennya Stihijne liho ocinyuyetsya za kilkistyu zhertv i rujnuvannya v nenaselenih miscyah za stupenem porushennya prirodnogo seredovisha relyefu roslinnosti tvarinnogo svitu a takozh za plosheyu ohoplennya Za miscem lokalizaciyi stihijni liha podilyayut na Litosferni viverzhennya vulkaniv zemletrusi zsuvi seli Gidrosferni poveni snigovi lavini shtormi Atmosferni uragani zlivi ozheledi bliskavki Do stihijnogo liha nalezhat viverzhennya vulkaniv zemletrusi cunami obvali seli lavini poveni uragani tajfuni smerchi smog grad bliskavki lisova pozhezha j inshi Zliva snigopad zamorozok ozheledicya ta inshi yavisha sho postijno sposterigayutsya mozhut mati harakter stihijnogo liha pri raptovomu rizkomu nastanni abo pri nezvichajno visokij intensivnosti Najnebezpechnishim stihijnim lihom vvazhayutsya cikloni tajfuni posuha i peretvorennya miscevosti na pustelyu Osnovni vidiLitosferni Zemletrusi pidzemni poshtovhi u zemnij kori chi verhnij chastini mantiyi sho viklikayut kolivannya zemnoyi poverhni sprichinyayut deformaciyu zemnoyi kori ta deformuvannya chi rujnuvannya inzhenernih sporud Dilyanka pidzemnogo udaru viklikaye pruzhni kolivannya sejsmichni hvili sho poshiryuyutsya po zemli u vsih napryamkah Dilyanku zemli iz yakoyi vihodyat hvili zemletrusu nazivayut centrom a roztashovanu na poverhni zemli dilyanku epicentrom zemletrusu Zemletrusi ohoplyuyut veliki teritoriyi i harakterizuyutsya rujnuvannyam budivel i sporud pid ulamki yakih potraplyayut lyudi viniknennyam masovih pozhezh i virobnichih avarij zatoplennyam naselenih punktiv i cilih rajoniv otruyennyam gazami pri vulkanichnih viverzhennyah urazhennyam lyudej i rujnuvannyam budivel ulamkami vulkanichnih girskih porid urazhennyam lyudej i viniknennyam oseredkiv pozhezh u naselenih punktah vid vulkanichnoyi lavi provalom naselenih punktiv pri obvalnih zemletrusah rujnuvannyam i zmivannyam naselenih punktiv hvilyami cunami negativnoyu psihologichnoyu diyeyu Sejsmoaktivni zoni otochuyut Ukrayinu na pivdennomu zahodi i pivdni Ce zoni Zakarpatska Vrancha Krimsko Chornomorska ta Pivdenno Azovska U sejsmichnomu plani najnebezpechnishimi oblastyami v Ukrayini ye Zakarpatska Ivano Frankivska Chernivecka Odeska ta Avtonomna Respublika Krim Poperediti zemletrusi tochno poki sho nemozhlivo Prognoz spravdzhuyetsya lishe u 80 vipadkah i maye oriyentovnij harakter Sered usih stihijnih lih za danimi YuNESKO zemletrusi posidayut pershe misce u sviti za zapodiyanoyu ekonomichnoyu shkodoyu i kilkistyu zagiblih Vulkanizm sukupnist yavish obumovlenih proniknennyam magmi z glibini zemli na yiyi poverhnyu Procesi gryazovogo vulkanizmu lokalizovani u pivdennij chastini teritoriyi Ukrayini Materialni vtrati vid viverzhen gryazovih vulkaniv dosit znachni znishuyutsya budivli selisha tosho Aktivni vulkani vidilyayut pari rtuti vmist yakoyi v atmosfernomu povitri pid chas viverzhennya zrostaye na 1 2 poryadki Ce prizvodit do viniknennya geohimichnih anomalij shkidlivih dlya zdorov ya lyudini Sel strimkij potik velikoyi rujnivnoyi sili na basejnah girskih richok sho skladayetsya iz sumishi vodi ta krihkih lamkih porid i vinikaye vnaslidok intensivnih doshiv chi tanennya snigu a takozh prorivu zavaliv i moren Prichinami viniknennya selevih potokiv majzhe zavzhdi ye silni zlivi intensivne tanennya snigu ta lodu rozmiv grebel vodojm a takozh zemletrusi ta viverzhennya vulkaniv Viniknennyu yih spriyayut i antropogenni faktori virubka lisiv i degradaciya gruntiv na girskih shilah vibuhi girskih porid pri prokladanni dorig roboti u kar yerah nepravilna organizaciya obvaliv ta pidvishena zagazovanist povitrya sho zgubno diye na gruntovo roslinnij pokriv Proces viniknennya i rozvitku seliv prohodit tri etapi pershij nakopichennya v ruslah selevih basejniv rihlogo materialu za rahunok vivitryuvannya girskih porid ta girskoyi eroziyi drugij peremishennya rihlih girskih materialiv po girskih ruslah z pidvishenih dilyanok u nizhchi tretij rozoseredzhennya selevih vinosiv u girskih dolinah Ruh seliv ce sucilnij potik iz kaminnya brudu ta vodi Voni mayut u svoyemu skladi tverdi materiali 10 75 vid vsogo ob yemu i ruhayutsya zi shvidkistyu vid 2 do 10 m s Ob yemi selevogo potoku mozhut dosyagati soten tisyach miljoniv kubichnih metriv a rozmiri ulamkiv do 3 4 m v poperechniku i masoyu do 100 200 tonn Perednij front selevoyi hvili stvoryuye golovu visota yakoyi mozhe dosyagati 25 metriv Za skladom rozriznyayut potoki gryazovi sumish vodi nevelikoyi kilkosti zemli ta dribnogo kaminnya gryaze kam yani sumish vodi graviyu galki ta nevelikogo kaminnya vodo kam yani sumish vodi z kaminnyam velikogo rozmiru Za potuzhnistyu ob yemom voni mozhut buti katastrofichni potuzhni serednoyi ta maloyi potuzhnosti Katastrofichni harakterizuyutsya vinosom materialu ponad 1 mln m i sposterigayutsya yak pravilo na zemnij kuli odin raz v ZO 50 rokiv Potuzhni vinosyat material ob yemom v 100 m i vinikayut ridko Pri selyah maloyi potuzhnosti vinositsya materialu blizko 10 tis m i vinikayut taki seli shorichno inodi po dekilka raziv na rik Karstove provallya zapadina na poverhni zemli yaka vinikla vnaslidok rozchinennya girskih porid poverhnevimi chi pidzemnimi vodami Ce yavishe pov yazane z rozchinennyam prirodnimi vodami girskih porid V deyakih oblastyah Ukrayini riven urazhennya karstovimi procesami syagaye 60 100 teritoriyi Harakternimi ye yavisha karbonatnogo sulfatnogo solyanogo karstu Osoblivu nebezpeku viklikayut dilyanki rozvitku vidkritogo karstu virvi kolodyazi provallya Zsuvi zmishennya mas girskih porid vniz po shilu pid diyeyu sili zemnogo tyazhinnya bez vtrati kontaktu z neruhomoyu osnovoyu na nizhchij gipsometrichnij riven Voni harakterni dlya zon tektonichnih zrushen visokih teras shiliv erozijnih sistem rik ta vodoshovish Zsuvi ye odnim iz najnebezpechnishih i duzhe poshirenih prirodnih yavish Zsuvi mozhut buti viklikani yak prirodnimi tak i shtuchnimi antropogennimi prichinami Do prirodnih nalezhat zbilshennya krutizni shiliv pidmiv yih osnovi morskoyu chi richkovoyu vodoyu sejsmichni poshtovhi ta inshe Shtuchnimi prichinami ye rujnuvannya shiliv dorozhnimi kanavami nadmirnim vinosom gruntu virubkoyu lisiv nepravilnim viborom agrotehniki dlya silskogospodarskih ugid na shilah ta inshe Zgidno z mizhnarodnoyu statistikoyu do 80 suchasnih zsuviv pov yazano z diyalnistyu lyudini antropogennij faktor Obval vidriv snigovih lodyanih bril abo mas girskih porid vid shilu chi ukosu gir ta yih vilne padinnya pid diyeyu sil tyazhinnya Obvali prirodnogo pohodzhennya sposterigayutsya u gorah na beregah moriv obrivah richkovih dolin Ce rezultat poslablennya zv yazanosti girskih porid pid diyeyu procesiv vivitryuvannya pidmivu rozchinennya ta diyi sil tyazhinnya yih viniknennyu spriyaye geologichna budova miscevosti nayavnist na shilah trishin ta zon droblennya girskih porid Osip ce nagromadzhennya shebenyu chi gruntu bilya pidnizhzhya shiliv Rajoni Karpatskih ta Krimskih gir pidpadayut pid diyu obvaliv ta osipiv deyaki z yakih mali katastrofichnij harakter ta prizveli do lyudskih vtrat Abraziya ce proces rujnuvannya hvilyami priboyu beregiv moriv ozer ta vodoshovish Abrazijnij proces najposhirenishij na Chornomorskomu uzberezhzhi Atmosferni Silnij dosh dosh z kilkistyu opadiv ponad 50 mm na rivninnij teritoriyi ta 30 mm v girskih rajonah trivalistyu menshe 12 godin V Ukrayini z pomizh stihijnih yavish najchastishimi ye silni doshi zlivi yaki sposterigayutsya shorichno i poshiryuyutsya na znachni teritoriyi Najchastishe voni buvayut u Karpatah ta gorah Krimu Grad chastinki lodu rizni za rozmirami formoyu i strukturnoyu neodnoridnistyu sho vipadayut iz sharuvato doshovih hmar u teplij period roku U 40 vipadkiv vipadannya gradu sposterigayetsya dribnij intensivnij grad Silna speka pidvishennya temperaturi povitrya do plyus 35 S i vishe V stepovij zoni shorichno buvaye silna speka z temperaturoyu ponad Z0 S prichomu v deyaki roki vona perevishuye 40 S Nizhchoyu vona buvaye v zonah Polissya ta lisostepu Suhoviyi ce vitri z visokoyu temperaturoyu i nizkoyu vidnosnoyu vologistyu povitrya Pid chas suhoviyiv posilyuyetsya viparovuvannya sho pri nestachi vologi u grunti chasto prizvodit do v yanennya ta zagibeli roslin Najbilshe zaznaye diyi suhoviyiv stepova zona a takozh chastkovo zona lisostepu Posuhi trivala ta znachna nestacha opadiv chastishe pri pidvishenij temperaturi ta nizkij vologosti povitrya sho viklikaye znizhennya zapasiv vologi u grunti i yak naslidok pogirshennya rostu a inodi i zagibel roslin Najchastishe voni buvayut na pivdni stepovoyi zoni V bilshosti vipadkiv mayut lokalnij harakter i duzhe ridko ohoplyuyut ploshi do 30 50 teritoriyi Ukrayini Uragan ce viter siloyu 12 baliv za shkaloyu Boforta Na bilshij chastini teritoriyi Ukrayini vitri zi shvidkistyu ponad 25 m s buvayut majzhe shorichno Cikloni oblast nizkogo tisku v atmosferi z minimumom u centri Pogoda pri ciklonah perevazhno pohmura z silnimi vitrami Za svoyimi vlastivostyami pohodzhennyam ta naslidkami voni shozhi na tropichni uragani Shkvali korotkochasne rizke zbilshennya shvidkosti vitru sho suprovodzhuyetsya zminoyu jogo napryamu Ce rizke korotkochasne hvilini i desyatki hvilin posilennya vitru inodi do 30 70 m s zi zminoyu jogo napryamu najchastishe ce yavishe sposterigayetsya pid chas grozi Smerchi silnij vihor yakij opuskayetsya z osnovi kupchasto doshovoyi hmari u viglyadi temnoyi virvi chi hobota i maye majzhe vertikalnu vis nevelikij poperechnij peretin i duzhe nizkij tisk u centralnij jogo chastini Najmensh doslidzhene ale najbilsh rujnivne yavishe Vin suprovodzhuyetsya grozoyu doshem gradom i yaksho dosyagaye poverhni zemli majzhe zavzhdi zavdaye znachnih rujnuvan vbirayuchi u sebe vodu ta predmeti yaki traplyayutsya na jogo shlyahu pidnimayuchi yih visoko nad zemleyu i perenosyachi na znachni vidstani Zvichajno smerchi zavdayut znachnih zbitkiv gospodarstvu i prizvodyat do lyudskih zhertv Pilovi buri dovgotrivale perenesennya znachnoyi kilkosti pilu ta pisku silnim vitrom zi shvidkistyu ponad 15 m s trivalistyu ponad 12 godin Ce skladni atmosferni yavisha sho znishuyut poverhnyu gruntu Tipove yavishe u zoranih stepah yake zavdaye znachnoyi shkodi silskomu gospodarstvu Pilovi buri za kolorom ta skladom pilu yakij perenositsya buvayut chorni chornozemi buri ta zhovti suglinok supisok chervoni suglinki z domishkami okisiv zaliza ta bili solonchaki Duzhe chasto buvayut korotkochasni chorni buri trivalistyu do odniyeyi godini velika kilkist yih takozh mozhe buti trivalistyu vid 10 do 12 godin i porivnyano ridko taki buri buvayut trivalistyu ponad dobu Chervoni buri trivayut dovshe protyagom dekilkoh dniv Visota pidjomu pilu mozhe dosyagati 2 3 km ale najchastishe 1 1 5 km V zimovo vesnyanij period u centralnih ta pivdennih oblastyah Ukrayini sposterigayutsya snizhno pilovi buri Silni snigopadi intensivne vipadannya snigu u kilkosti ponad 20 mm za period menshe 12 godin viznachayetsya sharom taloyi vodi sho prizvodit do znachnogo pogirshennya vidimosti ta pripinennya ruhu transportu Silni morozi znizhennya temperaturi povitrya do minus 30 S i nizhche Silni ozheledi shar shilnogo matovogo chi prozorogo lodu diametrom ponad 20 mm sho narostaye na drotah ta nazemnih predmetah vnaslidok zamerzannya krapel doshu mryaki abo tumanu Ozheled vinikaye na zemnij poverhni ta na predmetah pri namerzanni pereoholodzhenih krapel doshu abo tumanu chastishe pri temperaturi povitrya trohi nizhche 0 S Viznachalnim faktorom nebezpeki ozheledi ye ne tak intensivnist yak trivalist cogo yavisha Silna ozheled trivaye blizko 12 godin inodi do 2 dib Tumani yavisha sho pogirshuyut vidimist na shlyahah stvoryuyut pereshkodi dlya roboti riznih vidiv transportu spriyayut zabrudnennyu povitrya Lisovi pozhezhi nekontrolovane gorinnya na zemlyah lisovogo fondu Voni vinikayut v osnovnomu z vini lyudini ta vnaslidok diyi deyakih prirodnih chinnikiv grozi vulkanichnoyi diyalnosti Zalezhno vid harakteru gorinnya shvidkosti poshirennya vognyu ta rozmiriv poshkodzhennya lisu rozriznyayut chotiri kategoriyi lisovih pozhezh nizovi abo nizinni verhovi abo povalni pidzemni torf yani abo gruntovi ta pozhezhi duplistih derev Najposhirenishi nizovi pozhezhi chastka yakih stanovit blizko 80 z usih vipadkiv mozhlivih pozhezh Torf yana pozhezha zagoryannya visushenogo torfovisha vnaslidok prirodnih chinnikiv abo viklikane shtuchno Voni chasto zahoplyuyut velichezni prostori i duzhe vazhko piddayutsya gasinnyu Nebezpeka yih u tomu sho gorinnya vinikaye pid zemleyu stvoryuyuchi porozhni miscya u torfi yakij uzhe zgoriv i v ci porozhnini mozhut provalyuvatisya lyudi j tehnika Gidrosferni Gidrologichnimi nebezpechnimi yavishami sho mayut misce v Ukrayini ye poveni basejni richok seli Karpatski ta Krimski gori richki Ukrayini krim togo vzdovzh uzberezhzhya ta v akvatoriyi Chornogo j Azovskogo moriv traplyayutsya nebezpechni pidjomi ta spadi rivnya morya Povid poviddya povin stihijne liho sho vinikaye koli voda vihodit za mezhi zvichajnih dlya neyi beregiv i zatoplyuye znachni dilyanki suhodolu Termini povin ta povid u povsyakdennij movi vzhivayut yak sinonimi U gidrologiyi povenyami nazivayut regulyarni rozlivi vodojm yaki povtoryuyutsya zazvichaj shoroku i chasto ne sprichinyayut stihijnogo liha Neregulyarni rozlivi nazivayutsya pavodkami Zazvichaj prichinoyu poveni ye znachne pidvishennya rivnya vodi Na richkah ce traplyayetsya vnaslidok zbilshennya pritoku vodi vnaslidok tanennya snigiv doshiv tosho Na ozerah chi vodoshovishah vnaslidok perevishennya pritoku vodi nad vitokom Chasom prichinoyu poveni mozhe stati viter yakij naganyaye vodu She odniyeyu prichinoyu pidjomu vodi mozhe stati utrudnennya vitoku vnaslidok tehnichnih nespravnostej na shtuchnih vodojmah chi prirodnih grebel sho chasom utvoryuyutsya na girskih richkah vnaslidok zsuviv zazvichaj pislya zemletrusiv She odniyeyu prichinoyu poveni mozhe stati proriv vodi na rivninu riven yakoyi roztashovanij nizhche rivnya vodi Podibni poveni zazvichaj traplyayutsya vnaslidok prorivu damb abo zh zmini richkovogo rusla Spisok z najbilsh smertonosnih povodej u vsomu sviti pokazani podiyi z zagiblimi chislo yakih perevishilo 100 000 osib Chislo zagiblih Podiya Roztashuvannya Data2 500 000 3 700 000 Povodi u Kitayi 1931 Kitaj 1931900 000 2 000 000 Povid na richci Huanhe 1887 roku Kitaj 1887500 000 700 000 Povid na richci Huanhe 1938 roku Kitaj 1938231 000 Proriv grebli Bandzhao vnaslidok tajfunu Nina Kitaj 1975230 000 Zemletrus v Indoneziyi 2004 roku Indoneziya 2004145 000 Povid na richci Yanczi 1935 roku Kitaj 1935100 000 Povid sv Feliksa shtormovij nagon vodi Niderlandi 1530100 000 Povid v m Hanoj ta v delti Chervonoyi richki Pivnichnij V yetnam 1971100 000 Povid na richci Yanczi 1911 roku Kitaj 1911Ekonomichni naslidki stihijnih lihNajdorozhchi stihijni liha 21 stolittya p p Rik Stihijne liho Ekonomichnij zbitok Lyudski zhertvi Rujnuvannya Primitki1 2011 Velikij tohokuskij zemletrus 294 3 mlrd dol 18800 0 5 mln lyudej lishilis bez zhitla Zemletrus sprovokuvav avariyu na AES Fukusima 1 2 2008 Sichuanskij zemletrus 2008 191 9 mlrd dol 69 000 4 8 mln lyudej lishilis bez zhitla ponad 1 5 mln budinkiv poshkodzheno abo zrujnovano3 2005 Uragan Katrina 108 mlrd dol 1 800 Ponad 1 2 mln budinkiv bulo poshkodzheno abo zrujnovano Zatoplenij Novij Orlean i prilegli teritoriyi 4 2012 Uragan Sendi vid 50 do 71 mlrd dol 132 305 tis budinkiv zrujnovani abo serjozno poshkodzheni Postrazhdali SShA i 7 krayin Karibskogo regionu5 2004 Zemletrus v Indijskomu okeani 2004 34 mlrd dol 250 000 Viklikav silnij cunami Postrazhdalo 15 krayin6 2010 Chilijskij zemletrus 2010 27 3 mlrd dol 500 Zrujnovano 500 tis budinkiv7 2002 vid 15 do 20 mlrd yevro 230 Postrazhdalo 13 krayin Yevropi8 2010 Zemletrus na Gayiti 2010 vid 7 2 do 13 2 mlrd dol 220 000 Ponad 1 mln lyudej lishilis bez zhitla Majzhe povnistyu zrujnovana stolicya Port o Prens Zbitok odnogo poryadku z richnim VVP krayini9 2010 Viverzhennya vulkana Ejyaf yatlajokyutl 2010 roku 7 3 mlrd dol Zhertv i rujnuvan ne bulo10 2010 Prirodni pozhezhi v Rosiyi 2010 2 8 mlrd dol 50 zgorilo 2500 budinkiv povnistyu abo chastkovo znisheno ponad 127 naselenih punktiv Zgorili lisi na ploshi ponad 2 3 mln ga v krayini bulo zafiksovano zrostannya smertnosti na 17 5 u lipni serpni 2010 rokuLikvidaciya naslidkiv stihijnogo lihaPitannya pov yazani zi zmenshennyam zbitkiv ta likvidaciyeyu naslidkiv stihijnogo liha virishuye kompleks derzhavnih sluzhb ob yednanih pid nazvoyu civilna oborona Zagalom zavdannya civilnoyi oboroni shirshi vklyuchno iz zahistom naselennya vid katastrof tehnogennogo pohodzhennya epidemij tosho Sered zahodiv spryamovanih na zmenshennya shkodi vid stihijnogo liha vazhlivu rol vidigrayut pidgotovka j navchannya naselennya organizaciya roboti ryatuvalnih sluzhb stvorennya vidpovidnoyi infrastrukturi evakuaciya naselennya iz rajoniv stihijnogo liha U vipadku stihijnogo liha znachnih masshtabiv derzhava mozhe ogolositi v pevnih rajonah nadzvichajnij stan Likvidaciya naslidkiv bud yakih stihijnih lih polyagaye v nastupnih diyah opovishennya derzhavnih sluzhb ta naselennya pro nebezpeku stihijnogo liha organizaciya upravlinnya ryatuvalnimi silami v rajoni liha vedennya rozvidki ta vstanovlennya stupenya i masshtabiv rujnuvan zatoplennya ta inshih danih viyavlennya ob yektiv i naselenih punktiv yakim zagrozhuyut naslidki stihijnogo liha viznachennya skladu chiselnosti sil i zasobiv yaki zaluchayutsya dlya ryatuvalnih ta inshih robit organizaciya medichnoyi dopomogi poterpilim i evakuaciyi yih u likuvalni zakladi vivedenni naselennya v bezpechni miscya ta jogo rozmishenni zabezpechennya gromadskogo poryadku v rajoni liha organizaciya materialnogo tehnichnogo i transportnogo zabezpechennya ta inshih zahodiv spryamovanih na pidgotovku ryatuvalnih robit likvidaciyu naslidkiv stihijnogo liha Div takozhMizhnarodnij den zmenshennya nebezpeki lih Katastrofa Spiski katastrofPrimitkiKataklizm Enciklopediya Suchasnoyi Ukrayini esu com ua Procitovano 29 kvitnya 2021 DSTU 3517 97 Gidrologiya sushi Termini ta viznachennya osnovnih ponyat p 6 41 Arhiv originalu za 25 veresnya 2009 Procitovano 21 kvitnya 2013 Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi z dod i dopov Uklad i golov red V T Busel K Irpin VTF Perun 2005 1728 s Arhiv originalu za 21 kvitnya 2008 Procitovano 21 kvitnya 2013 10 samyh dorogih stihijnyh bedstvij XXI veka Forbes 04 06 2013 ros Steblyuk M I Civilna oborona ta civilnij zahistDzherelaBezpeka zhittyediyalnosti Capko V G PosilannyaStihijne liho Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2003 T 5 P S 736 s ISBN 966 7492 05 2