Фауна або фа́вна (новолат. fauna, від лат. Fauna — богиня лісів і полів, заступниця стад тварин) — історично сформована сукупність видів тварин, що живуть на певній території та входять до всіх її біогеоценозів.
Фауна планети Земля | |
---|---|
![]() Планета Земля | |
Біорегіон | |
Фауністичне царство | Біосфера |
Місцевість | |
Територія | Земля |
Фауна вищого рангу | |
За географією | Біосфера |
За систематикою | Біота, Тварини |
За екологією | , суходільна фауна |
За біогеографією | |
Період існування | |
Особливості | |
Визначні раритетні види | релікти, ендеми |
Ключові індикаторні види | в антропогені - людина |
Видовий обсяг | 8 млн сучасних видів |
Родовий обсяг | близько 25-30 типів |
Типові риси | в останні десятиліття - численні інвазії та інтродукції, зміни і розмивання меж зоогеографічних зон, тисячі видів у статусі вразливих і тих щю зникають |
Класифікації фаун
Людина, домашні тварини, тварини в зоопарках тощо не входять до складу фауни.
У поняття фауни вкладається як систематичний, так і географічний зміст, тому принцип обмеження повинен бути географічним (фауна острова Куба, фауна Зімбабве, фауна Євразії тощо) і систематичним (фауна птахів орнітофауна, фауна комах ентомофауна, фауна риб іхтіофауна тощо). Остання обставина пов'язана з тим, що на практиці неможливо отримати повний список видів даної території з причини як величезного їх розмаїття, так і браку фахівців-систематиків.
Різні тлумачення фауни
- «Фауна» — історично сформована сукупність тварин, обумовлена спільністю їх географічного поширення в певних частинах земної кулі. У поняття фауни вкладається як систематичний (фауна птахів — орнітофауна, фауна комах — ентомофауна, фауна риб — іхтіофауна, теріофауна — частина фауни представлена ссавцями тощо), так і географічний (фауна України, фауна острова Куба, фауна Зімбабве, фауна Євразії тощо) зміст. Розрізняють також субфауни (фауна міст, агроценозів, лісу, луків). Одним з основних показників фауни є частка ендеміків. Він показує ступінь ізольованості й вік фауни. Важливим напрямком фауністичних досліджень є з'ясування шляхів потрапляння видів до складу фауни. За цією ознакою види діляться на автохтонні (елементи фауни, що виникли в межах досліджуваної території) та алохтонні (види, що потрапили на дану територію в результаті розселення з інших центрів).
- «Фауна» може тлумачитися і як перелік видів, і як природний комплекс, і як угруповання. Межі між ними часто не чіткі. Назви фаун часто згадуються у поєднанні з назвами регіонів (обмеження за регіоном), назвами груп (обмеження систематичною або екологічною групою), назвами життєвих форм чи типів угруповань.
1. Прикладами переліків є:
2. Прикладами фауни як природного комплексу, є:
3. Прикладами угруповань є (до назви часто додається регіон):
- Печерна фауна (наприклад, печерна фауна Балкан)
- Гідробіонти (наприклад, гідробіонти озера Біле)
- Синантропи (наприклад, синантропні птахи Пекіна)
- Бентос (наприклад, бентос Маріанської западини)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDBaaGRXNWhMbkJ1Wnk4eU5EQndlQzFHWVhWdVlTNXdibWM9LnBuZw==.png)
4. Інші варіанти (звужені обсяги)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh3THpBeEwwWmhkVzVoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Різновиди фауни
Морська фауна
- Фауна абісальна — фауна, що існує на дні (донна абісальна фауна) або у водній товщі (пелагічна абісальна фауна) морів і океанів на глибинах від 3000 до 6000 м (у зоні абісалі). Біомаса та видове різноманіття менше, ніж фауни субліторалі й батіалі. В осадах донної абісальної фауни зберігаються головним чином спікули губок родини й аглютинативні форамініфери, з пелагічної абісальної фауни — радіолярії, зуби і кістки риб.
- Фауна барофільна — фауна, що пристосувалася до перебування тільки в умовах високого тиску. Характерна для океанічних глибин.
- Фауна батіальна — фауна, що існує на дні або у водній товщі морів і океанів на глибинах від 500 до 3000 м (зоні батіалі). Біомаса та видове різноманіття батіальної фауни в середньому менше, ніж фауни шельфу (субліторальної) і більше ніж фауни абісальної. У макробіонтосі батіалі на пологих материкових схилах переважають біоценози детритоїдів (ґрунтоїди, фільтратори у водних спільнотах), на крутих — зростає роль (донних). В осадах зберігаються переважно залишки мушель двостулкових молюсків родин Tellinidae і , а також спікули кременевих губок родини , аглютинативні та секреційні форамініфери.
- Фауна криптогенна — комплекс організмів певної товщі або горизонту, філогенетично не пов'язаний з фауною нижчої товщі. Передбачається, що вона розвивається в іншій області та вже у сформованому стані мігрує до цієї.
- Фауна рекурентна — фауна, що повторно з'являється (без помітної зміни свого складу) на більш високому стратиграфічному рівні після деякої відсутності у вертикальному розрізі.
- Фауна суперститова — фауна з великою кількістю елементів більш древніх епох.
- Фауна ультраабісальна — фауна глибоководних океанічних жолобів (зони ультраабісалі). Близько 70 % її складають ендеміки. Ф.у. окремих жолобів також ендемічна. На акумулятивних ділянках схилів і дна жолобів переважають (переважно голотурії й молюски), на крутих уступах схилах — сестоноїди (переважно кишковопорожнинні, асцидії, молюски, морські лілії). В осадах можуть зберігатися мушлі молюсків родин і , фрагменти морських лілій; зустрічаються перевідкладені залишки більш мілководної фауни. Див. океанічний жолоб.
- Фауна шельфу (субліторальна) — донна фауна материкової мілини (зони субліторалі). Біомаса та видове різноманіття фауни шельфу значно більші й багатші, ніж інших областей. На широких пологих шельфах переважають біоценози детритоїдів; біоценози сестоноїдів розвинені переважно в прибережних частинах і на зовнішній крайці таких шельфів, на більш крутих і вузьких шельфах вони домінують.
Див. також
Примітки
- Фауна // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- ФАУНА - тлумачення, орфографія, правопис. www.slovnyk.ua. Процитовано 4 липня 2019.
- (PDF). Українська національна комісія з питань правопису. 2019. Архів оригіналу (PDF) за 17 вересня 2019. Процитовано 4 липня 2019.
Посилання
- Фауна // : навч.-метод. посіб. / уклад. О. Г. Лановенко, О. О. Остапішина. — Херсон : ПП Вишемирський В. С., 2013. — С. 182.
- Фауна // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Вишневська О. Походження тваринного світу. — Мюнхен : Український Технічно-Господарський Інститут, 1985. — 224 с.
Джерела
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2013. — Т. 3 : С — Я. — 644 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fauna abo fa vna novolat fauna vid lat Fauna boginya lisiv i poliv zastupnicya stad tvarin istorichno sformovana sukupnist vidiv tvarin sho zhivut na pevnij teritoriyi ta vhodyat do vsih yiyi biogeocenoziv Fauna planeti Zemlya Planeta ZemlyaBioregionFaunistichne carstvo BiosferaMiscevistTeritoriya ZemlyaFauna vishogo ranguZa geografiyeyu BiosferaZa sistematikoyu Biota TvariniZa ekologiyeyu suhodilna faunaZa biogeografiyeyuPeriod isnuvannyaOsoblivostiViznachni raritetni vidi relikti endemiKlyuchovi indikatorni vidi v antropogeni lyudinaVidovij obsyag 8 mln suchasnih vidivRodovij obsyag blizko 25 30 tipivTipovi risi v ostanni desyatilittya chislenni invaziyi ta introdukciyi zmini i rozmivannya mezh zoogeografichnih zon tisyachi vidiv u statusi vrazlivih i tih shyu znikayut U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Fauna znachennya Klasifikaciyi faunLyudina domashni tvarini tvarini v zooparkah tosho ne vhodyat do skladu fauni U ponyattya fauni vkladayetsya yak sistematichnij tak i geografichnij zmist tomu princip obmezhennya povinen buti geografichnim fauna ostrova Kuba fauna Zimbabve fauna Yevraziyi tosho i sistematichnim fauna ptahiv ornitofauna fauna komah entomofauna fauna rib ihtiofauna tosho Ostannya obstavina pov yazana z tim sho na praktici nemozhlivo otrimati povnij spisok vidiv danoyi teritoriyi z prichini yak velicheznogo yih rozmayittya tak i braku fahivciv sistematikiv Rizni tlumachennya fauni Fauna istorichno sformovana sukupnist tvarin obumovlena spilnistyu yih geografichnogo poshirennya v pevnih chastinah zemnoyi kuli U ponyattya fauni vkladayetsya yak sistematichnij fauna ptahiv ornitofauna fauna komah entomofauna fauna rib ihtiofauna teriofauna chastina fauni predstavlena ssavcyami tosho tak i geografichnij fauna Ukrayini fauna ostrova Kuba fauna Zimbabve fauna Yevraziyi tosho zmist Rozriznyayut takozh subfauni fauna mist agrocenoziv lisu lukiv Odnim z osnovnih pokaznikiv fauni ye chastka endemikiv Vin pokazuye stupin izolovanosti j vik fauni Vazhlivim napryamkom faunistichnih doslidzhen ye z yasuvannya shlyahiv potraplyannya vidiv do skladu fauni Za ciyeyu oznakoyu vidi dilyatsya na avtohtonni elementi fauni sho vinikli v mezhah doslidzhuvanoyi teritoriyi ta alohtonni vidi sho potrapili na danu teritoriyu v rezultati rozselennya z inshih centriv Fauna mozhe tlumachitisya i yak perelik vidiv i yak prirodnij kompleks i yak ugrupovannya Mezhi mizh nimi chasto ne chitki Nazvi faun chasto zgaduyutsya u poyednanni z nazvami regioniv obmezhennya za regionom nazvami grup obmezhennya sistematichnoyu abo ekologichnoyu grupoyu nazvami zhittyevih form chi tipiv ugrupovan 1 Prikladami perelikiv ye Raritetna fauna Luganshini Ptahi Yaponiyi Ribi Ukrayini Spisok ssavciv Ukrayini Ihtiofauna ornitofauna 2 Prikladami fauni yak prirodnogo kompleksu ye Fauna Krimu Fauna Pridinciv ya Morski ssavci Vusachi Ukrayinskih Karpat 3 Prikladami ugrupovan ye do nazvi chasto dodayetsya region Pecherna fauna napriklad pecherna fauna Balkan Gidrobionti napriklad gidrobionti ozera Bile Sinantropi napriklad sinantropni ptahi Pekina Bentos napriklad bentos Marianskoyi zapadini Fauna 4 Inshi varianti zvuzheni obsyagi Mislivska fauna Priklad fauniRiznovidi fauniMorska fauna Fauna abisalna fauna sho isnuye na dni donna abisalna fauna abo u vodnij tovshi pelagichna abisalna fauna moriv i okeaniv na glibinah vid 3000 do 6000 m u zoni abisali Biomasa ta vidove riznomanittya menshe nizh fauni sublitorali j batiali V osadah donnoyi abisalnoyi fauni zberigayutsya golovnim chinom spikuli gubok rodini j aglyutinativni foraminiferi z pelagichnoyi abisalnoyi fauni radiolyariyi zubi i kistki rib Fauna barofilna fauna sho pristosuvalasya do perebuvannya tilki v umovah visokogo tisku Harakterna dlya okeanichnih glibin Fauna batialna fauna sho isnuye na dni abo u vodnij tovshi moriv i okeaniv na glibinah vid 500 do 3000 m zoni batiali Biomasa ta vidove riznomanittya batialnoyi fauni v serednomu menshe nizh fauni shelfu sublitoralnoyi i bilshe nizh fauni abisalnoyi U makrobiontosi batiali na pologih materikovih shilah perevazhayut biocenozi detritoyidiv gruntoyidi filtratori u vodnih spilnotah na krutih zrostaye rol donnih V osadah zberigayutsya perevazhno zalishki mushel dvostulkovih molyuskiv rodin Tellinidae i a takozh spikuli kremenevih gubok rodini aglyutinativni ta sekrecijni foraminiferi Fauna kriptogenna kompleks organizmiv pevnoyi tovshi abo gorizontu filogenetichno ne pov yazanij z faunoyu nizhchoyi tovshi Peredbachayetsya sho vona rozvivayetsya v inshij oblasti ta vzhe u sformovanomu stani migruye do ciyeyi Fauna rekurentna fauna sho povtorno z yavlyayetsya bez pomitnoyi zmini svogo skladu na bilsh visokomu stratigrafichnomu rivni pislya deyakoyi vidsutnosti u vertikalnomu rozrizi Fauna superstitova fauna z velikoyu kilkistyu elementiv bilsh drevnih epoh Fauna ultraabisalna fauna glibokovodnih okeanichnih zholobiv zoni ultraabisali Blizko 70 yiyi skladayut endemiki F u okremih zholobiv takozh endemichna Na akumulyativnih dilyankah shiliv i dna zholobiv perevazhayut perevazhno goloturiyi j molyuski na krutih ustupah shilah sestonoyidi perevazhno kishkovoporozhninni ascidiyi molyuski morski liliyi V osadah mozhut zberigatisya mushli molyuskiv rodin i fragmenti morskih lilij zustrichayutsya perevidkladeni zalishki bilsh milkovodnoyi fauni Div okeanichnij zholob Fauna shelfu sublitoralna donna fauna materikovoyi milini zoni sublitorali Biomasa ta vidove riznomanittya fauni shelfu znachno bilshi j bagatshi nizh inshih oblastej Na shirokih pologih shelfah perevazhayut biocenozi detritoyidiv biocenozi sestonoyidiv rozvineni perevazhno v priberezhnih chastinah i na zovnishnij krajci takih shelfiv na bilsh krutih i vuzkih shelfah voni dominuyut Div takozhBiom Tvarinne naselennya Karlikovi fauni Diki tvarini Genofond Bioriznomanittya Ekosistema Ekologiya Prirodozahisnij ruh DovkillyaPrimitkiFauna Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 FAUNA tlumachennya orfografiya pravopis www slovnyk ua Procitovano 4 lipnya 2019 PDF Ukrayinska nacionalna komisiya z pitan pravopisu 2019 Arhiv originalu PDF za 17 veresnya 2019 Procitovano 4 lipnya 2019 PosilannyaFauna navch metod posib uklad O G Lanovenko O O Ostapishina Herson PP Vishemirskij V S 2013 S 182 Fauna Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Vishnevska O Pohodzhennya tvarinnogo svitu Myunhen Ukrayinskij Tehnichno Gospodarskij Institut 1985 224 s DzherelaMala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Shidnij vidavnichij dim 2013 T 3 S Ya 644 s