Микола́й, Миколай Мирлікійський, Миколай Чудотворець (грец. Νικόλαος, лат. Nicolaus; 15 березня 270 — 6 грудня 343) — християнський священник грецького походження в Римській імперії, єпископ Мирський, святий. Народився у Патарі, в історичній області Лікія, що на той час належала Римській імперії. У молодості здійснив паломництво до Єгипту та Святої Землі. Невдовзі після повернення став єпископом у Мирі Лікійській. Зазнав гонінь за правління римського імператора Діоклетіана, був ув'язнений. Звільнений у часи імператора Костянтина. Ймовірно, брав участь у Першому Нікейському соборі (325; проте старі списки єпископів-учасників не згадують його імені). Помер у Мирі, Лікія. Один із найшанованіших святих у католицьких, православних і деяких протестантських церквах. День вшанування — 6 грудня (за юліанським календарем в XXI ст. припадає на 19 грудня). За переказами звершив багато чудес за життя і після смерті. Перші згадки про вшанування датуються VI століттям, коли імператор Юстиніан I збудував на честь святого церкву в Константинополі. Культ святого Миколая був популярний у східнохристиянських церквах, особливо в Греції. Звідти він поширився до Італії, Німеччини, України. 991 року єпископ Регінальд склав . 1087 року італійські купці перенесли тіло святого з Мири й перевезли до Барі в Італії (де його мощі зберігаються по сьогодні). Патрон Греції, України, Неаполя, Сицилії, Лотарингії, багатьох міст в Італії, Німеччині, Австрії та Бельгії; на його честь названо українське місто Миколаїв. Покровитель дітей, мандрівників, пекарів, моряків.
Миколай | |
---|---|
![]() Святий Миколай на полотні Ярослава Чермака | |
Народився | 3 століття[1] Патара, d, Римська імперія |
Помер | 6 грудня 343 Мири Лікійські, Лікія, Стародавній Рим |
Поховання | Базиліка Святого Миколая |
Шанується | усіма християнами |
Канонізований | бл. VI століття |
У лику | чудотворець |
День пам'яті | 6 грудня |
Патрон | Луцьк,Миколаїв,Звенигород,Мармузовичі, діти, купці, ув'язнені |
На основі єпископа Миколая Мирлікійського в багатьох європейських країнах було створено образ Святого Миколая, що приносить малюкам подарунки на день святого Миколая. У англомовних країнах, зокрема у США, використовується ім'я Санта Клаус, який, згідно традиції, обдаровує дітей на Різдво.
Також — святий Микола(й), Миколай Чудотворець, Миколай Мирлікійський, Миколай Мирський, Миколай з Барі.
Імена
- Миколай Барійський (італ. Nicola di Bari) — за місцем зберігання мощей у Барі, Італія.
- Миколай Мирський (лат. Nicolaus Myrensis) — за місцем єпископської катедри в Мирі, Лікія.
- Микола Уго́дник
- Микола́й Чудотворець (грец. Νικόλαος ὁ Θαυματουργός, Nikólaos ho Thaumaturgós)
- Святи́й Миколай (грец. Ἅγιος Νικόλαος, Hágios Nikólaos; лат. Sanctus Nicolaus).
Біографія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDFOMmFtRjBlV3BmVFhscmIyeGhhaTVxY0djdk1qVXdjSGd0VTNacVlYUjVhbDlOZVd0dmJHRnFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDBkbGJuUnBiR1ZmWkdGZlJtRmljbWxoYm05Zk1EWXhMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFIWlc1MGFXeGxYMlJoWDBaaFluSnBZVzV2WHpBMk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Доказів про життя святого Миколая збереглося мало. Одними з джерел є перекази Андрія Критського (VII ст.) та монаха-студита Івана з Константинополя (V ст.).
За переказами, Миколай народився між 270 та 286 роками (умовна дата 275) в грецькому місті-колонії Патара у провінції Лікія (Мала Азія). На той час це був елліністичний регіон.
За переказами, його батьки Феофан і Нонна були багатими та глибоко віруючими християнами, які охрестили сина відразу після його народження, що було рідкістю на той час. Змалку Миколай був дуже релігійним і вирішив присвятити своє життя богослужінню. Достеменно відомо, що будучи вченим юнаком, Миколай переселяється до Мири, де продовжує навчання, а його дядько-єпископ висвячує ще молодого Миколая на священника.
Оскільки Миколай вважається покровителем моряків, існує версія, що він також був мореплавцем або рибалкою, але ймовірніше, що його родина мала певне відношення до рибальства. По смерті батьків сину залишається великий спадок. Він вирішує роздарувати майно нужденним і здійснює цей задум протягом тривалого часу. Подібні випадки доброчинності достеменно відомі та підтвердженні історичними фактами, що стосуються інших єпископів IV ст.: Амвросія Медіоланського та Василя Великого.
Роки ранньої душпастирської діяльності Миколая приходять на час сумісного правління двох римських імператорів Діоклетіана (правління 284–305) та Максиміана (правління 286–305), що й дозволяє приблизно оцінити вік Миколая. У 303 році Діоклетіан виголошує право на переслідування християн. Після абдикації обох імператорів 1 травня 305 року політика щодо християн у двох частинах імперії була різною. В той час, як у західній частині імператор Констанцій Хлор (правління 305–306) не допускає до кривавого переслідування християн, у східній частині імператор Галерій (правління 305–311) продовжує політику Діоклетіана аж до кінця свого правління і скасував це рішення лише помираючи. Цей час з 303 по 311 рр. був найдовшим періодом переслідування християн у Римській імперії.
По смерті Галерія його наступник та одночасний з ним правитель Ліциній (правління 307–324) був терпимим до християнства. В результаті чого зростає чисельність послідовників християнської віри, а разом з цим і кількість єпископів, котрі керували громадою вірян, мали значний соціальний та політичний вплив, а також багатства. Нерідко вони очолювали відповідні міста. Імовірно у цей час Миколай здобув посаду єпископа Мирійського. Для цього, згідно з тогочасними традиціями, його мали поважати та любити в тій місцевості, що звичайно було результатом доброчинності. Як і для інших єпископів того часу, популярність Миколая була запорукою його позиції та впливу.
Йому також приписують руйнування язичницьких храмів, зокрема храму Артеміди (Діани). Деякі автори пов'язують святкування Дня святого Миколая з бажанням замінити цим язичницький день святкування народження Артеміди.
Багато років святий Микола був єпископом у Мирах. Згадані вище святий Андрій Критійський та монах Іван зі Студійського монастиря (Константинополь) стверджують, що він брав участь у Першому Вселенському соборі 325 року в Нікеї. Згідно з житієм, складеним Симеоном Метафрастом в X столітті, немає фактів про ляпас опоненту Нікейського собору — Арію, але в житії зазначається, що святий Миколай був на Нікейському соборі та «рішуче повстав проти єресі Арія». У агіографії опис ляпасу з'являється лише в кінці XVII століття в Житіях святих, написаних митрополитом Димитрієм (Тупталом). Він наводиться в тексті Мінеї для 6 грудня. У мінеї авторства Димитрія (Туптала) пише, що саме через удар в лице Арія Миколая заарештували і зняли з нього сан, але до закінчення собору звільнили та виправдали, через явлення їм Ісуса Христа.
Серед підписів «символу віри» його ім'я не значиться, проте список збережено не повністю. Єпископ Теогнід Нікейський належить до персон, чия участь у соборі історично підтверджена. Згідно Андрія Критського, Теогнід переконав Миколая в православному світобаченні.
Помер приблизно у 342 році. День смерті святого Миколи відзначають як День Святого Миколи щороку 6 грудня (церкви, що користуються юліанським календарем, відзначають це свято 19 грудня).
Чудеса
Усе життя св. Миколая було сповнене благодіяннями та чудесами. Церква прославляє Миколу Чудотворця як швидкого помічника усім, хто опинився в біді та скорботах.
У церковних рукописах згадуються випадки, коли при смерті люди після прикладання до мощів видужували буквально в той же день.
Святий допомагав потопельникам, визволяв полонених, рятував від смертної кари невинних, зцілював хворих: повертав зір, мову, позбавляв кульгавості. Допомагав позбутися бідності, дарував їжу голодним, був помічником та заступником. Він швидко з'являвся там, де потрібна була допомога. І сьогодні він приходить до тих, кому необхідне його заступництво. Його чудес не злічити. Усе життя Миколи Чудотворця було сповнене любов'ю до ближнього. Навіть смерть не зупинила його благородних справ, його чудеса звершуються і сьогодні.
Діяння чудотворця Миколи стали причиною появи багатьох легенд, завдяки яким він з часом став одним з найважливіших святих. Декотрі з цих легенд засновані на вчинках однойменного абата монастиря Сіон поблизу Мир, пізніше єпископа († 564), проте приписуються святому Миколі.
Про трьох сестер
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekExTDBkbGJuUnBiR1ZmWkdGZlJtRmljbWxoYm05Zk1EWXpMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFIWlc1MGFXeGxYMlJoWDBaaFluSnBZVzV2WHpBMk15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Один збіднілий чоловік не міг забезпечити своїх трьох доньок приданим. І, оскільки, відповідно до тамтешніх звичаїв, вони не зможуть вийти заміж, батько збирався відправити їх займатись проституцією. Дізнавшись про це, Микола, на той час ще не єпископ, вирішує скористатись батьківським спадком, щоб зарадити біді. Протягом трьох ночей він пробирався до убогої хатини та щоразу закидав крізь вікно, у кімнату де ночували сестри, шмат золота — на придане для кожної з дочок.
Є дві версії щодо ночей, коли Микола закидав золото. За однією — це відбувалося три ночі поспіль, за іншою — оскільки доньки були на рік молодша одна одної, то Микола щороку, у ніч напередодні повноліття дівчини, приходив до хатини і залишав свій подарунок.
Є і дві версії закінчення історії. За однією: у третю ніч батькові сестер вдається викрити особу свого добродія і він сердечно дякує Миколі за вчинене. На що Микола заперечує та відмовляє, щоб старий дякував Богові, оскільки все від нього. За іншою: Микола дізнається про задум батька викрити його і на третю ніч він вкидає золото не у вікно, а через комин будинку.
Легенді відповідає часте зображення святого Миколи на образах з трьома яблуками або трьома золотими кулями.
Саме завдяки цій легенді засновано традицію анонімних подарунків на Миколи (6 грудня), особливо бідним та дітям. Подібна легенда існує також про Святого Василя Великого, день якого святкується 1 січня — коли теж прийнято обдаровувати інших.
Про малого Миколу
Розповідають, що, будучи ще немовлям, Микола був настільки набожним, що в дні посту (середу та п'ятницю) ссав материнське молоко лише один раз на день. А коли його уперше віднесли до купелі, він устав на ноги і сам стояв.
Мощі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDAxSVUxOXdjbnBsYm1sbGMybGxibWxsWDNKbGJHbHJkMmxmVFdscmIyeGhhbUZmV0ZaSlNWOTNYM0F1YW5Cbkx6STFNSEI0TFUxSVUxOXdjbnBsYm1sbGMybGxibWxsWDNKbGJHbHJkMmxmVFdscmIyeGhhbUZmV0ZaSlNWOTNYM0F1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Спочатку святого Миколая було поховано у церкві в Мирах (сучасне Демре в Туреччині).
У XI столітті грецька імперія переживала важкий час. Турки спустошували її володіння в Малій Азії, розоряли міста і села, вбивали їх жителів і супроводжували свої жорстокості зневагою святих храмів, мощей, ікон та книг. Мусульмани робили спробу знищити мощі святителя Миколи, глибоко шанованого всім християнським світом.
Осквернення святинь обурювало не тільки східних, але і західних християн. Особливо побоювалися за мощі святителя Миколи християни в Італії, серед яких було багато греків. Жителі міста Барі, розташованого на березі Адріатичного моря, вирішили врятувати мощі святителя Миколи. У травні 1087 року італійськими купцями мощі святого було перевезено до Італії і сьогодні зберігаються в крипті базиліки святого Миколая в місті Барі (Італія).
8 травня кораблі повернулися до Барі, і скоро радісна звістка облетіла все місто. Наступного дня, 9 травня, мощі святителя Миколая урочисто перенесли до церкви святого Стефана, що знаходилася недалеко від моря. Через рік була побудована церква на честь святителя Миколи і освячена папою Урбаном II.
У Маларському соборі (10–15 вересня 1089 р.), скликаному Римським папою Урбаном II для примирення церков брала участь й делегація Київської православної митрополії, яку благословив Митрополит Київський і всієї Руси Іван III. Члени цієї місії були у м. Барі на освячені перенесеної гробниці святого Миколи.
У 2009 групою з Манчестерського університету було реконструйовано обличчя святого за його черепом. А це завдяки проведеному в 1953 році відкриттю гробу з мощами святого. Відкриття гробу провів Луїджі Мартіно. «Робота Мартіно принесла велику користь цій справі, бо він зробив якісні фото (хоча й чорно-білі), рентген черепу в анфас і в профіль. Це був чудовий матеріал для створення 3D моделі», — каже Кароліна Вілкінсон. Робота показала наступні результати: У Миколи були карі очі, випнуті вилиці та підборіддя, визначено зріст святого: близько 167–168 см. Було визначено також вік святого під час смерті: 65–70 років, а відомо що помер він у 342 році, це й дозволяє визначити дату народження: 272–277 рік.
Вшанування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDFOaGFXNTBYMDVwWTJodmJHRnpYMjF2Ym5WdFpXNTBMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFUWVdsdWRGOU9hV05vYjJ4aGMxOXRiMjUxYldWdWRDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Культ святого Миколая починає рости від того часу, коли цісар Юстиніан І (527–565) збудував на його честь церкву в Царгороді. Візантійський імператор Мануїл Комнін (1143–1181) державним законом приписав святкувати день святого Миколая 6 грудня. З Візантії його культ поширюється по цілому світі. Найстаріший життєпис святого Миколи походить з ІХ століття.
- На Заході папа Римський Миколай I (858–867) — перший папа з цим іменем — близько 860 року збудував у Римі церкву святого Миколи. До Німеччини його культ привезла візантійська княжна Теофано, дружина цісаря Оттона ІІ (973–983). Латинська Церква також святкує святого Миколи 6 грудня. У Франції і Німеччині є понад дві тисячі, а в Англії бл. 400 церков, присвячених святому Миколі.
- В Уставі київського митрополита Георгія (1072 р.), в 9-му правилі згадується, що у день пам'яті святого Миколая відбувалося причастя. Найстаршою спорудою, присвяченою святому Миколі на наших землях вважається ротонда в Перемишлі, що датується Х сторіччям. У другій половині ХІ століття у Києві на Аскольдовій могилі боярином Ольмою була збудована церква святого Миколи. На Галицьких землях однією з найстаріших є церква святого Миколая у Львові, що походить з ХІІІ століття. Пісні про святого Миколая належать до найдавніших зразків української поезії, найпопулярнішою з яких є «Ой хто, хто Миколая любить».
Іконографія
Основні іконографічні образи Святителя Миколи:
- Тип зображення «Поясний» (Мозаїка з монастиря Ставронікіта. XIII ст. Афон, Греція; ікона «Микола Липний». Іконописець Алекса Петров. Новгород. 1294 р.);
- Тип зображення «Ростовий» (Ікона «Микола Зарайський»; ікона «Микола Можайський»);
- Тип зображення «Оплечний» (Ікона рус. «Микола Отвратный»; ікона «Микола Мокрий»; ікона «Микола Зимовий»);
- Тип зображення «Житійні ікони» (Святий Миколай, з 16 клеймами житія. XVI ст. Ростовська школа; ікона «Нікола Великорецький», XVI ст.);
В християнській іконографії святий Микола зображений з бородою, шатах латинського або грецького обрядів єпископа, з митрою і посохом. Найчастіше в одній руці він тримає книгу, а інший виконує жест благословення. Серед його атрибутів є реквізит з легенд — у тому числі три золоті кулі, три яблука, три сумки, три діти або підлітки, також якір або судно. Часто зображується в компанії інших святих, особливо Дівою Марією з Немовлям.
Одіяння святителя Миколи на іконах одноманітне: це єпископське вбрання або біла хрещата фелонь, яка найчастіше зображується в ростових зображеннях, але зустрічається і в поясних композиціях. Важливою деталлю іконографії св. Миколи є червоний поруч — символ уз Ісуса Христа, на благословляючій правиці, розташованій в поясних зображеннях строго по центру. Іншим важливим компонентом іконографії і неодмінним святительським атрибутом є Євангеліє в лівій руці Миколи Угодника. Закрите Євангеліє має обріз яскраво-червоного кіноварного кольору, який виділяє його в композиції. Зазвичай рука св. Миколи, що тримає Євангеліє, прикрита омофором, що вказує на священне призначення книги, покладеної на престол у вівтарі храмів.
«Древнє передання, яке дійшло до нас представляє Миколу старцем з ангельським ликом, наповненим святості і благодаті Божої, додаючи ще й наступне: якщо хто його зустрічав, ледь поглянувши на святого, вдосконалювався і ставав краще, і всякий, чия душа була обтяжена якимось стражданням або сумом, при одному погляді на нього знаходив розраду. Від нього виходило якесь пресвітле сяйво, і лик його виблискував більш Моїсеєва».
У Візантії іконографія святителя складається в Х–XI ст. (мозаїка Константинопольського собору Святої Софії), хоча найдавніше його зображення — фреска в церкві Санта Марія Антиква в Римі — відноситься до VIII століття.
Представляє інтерес фреска початку XII ст. з Михайлівського Золотоверхого монастиря в Києві (нині вона в Третьяковській галереї): святитель зображений у ріст, з благословляючою правицею і розкритим Євангелієм в лівій руці; це — перше відоме зображення угодника Божого з розгорнутим Євангелієм.
Інший найдавніший іконографічний тип святителя Миколи — поясний, із закритим Євангелієм на лівій руці; у Візантії він отримав поширення в XI–XIII ст. Найраніший (XI ст.) такий образ — в монастирі святої Катерини на Синаї. Найдавніша із збережених руських ікон цього типу перебувала в Смоленському соборі Новодівичого монастиря; вона походить з Новгорода і відноситься до кінця XII в.
Особливо цікаві житійні ікони святителя Миколая. Традиція зображення сцен з життя святителя з'являється в XI ст., а до XIV ст. ікони Миколи Чудотворця з житійних клеймами широко поширені на Балканах, в Італії і на Русі.
Житійні клейма можна об'єднати в три основні групи: дитинство Миколи Угодника (народження, навчання грамоті), посвята в духовний сан (дияконське, єрейський і єпископське) і допомогу в різних обставинах життя (позбавлення невинно засуджених від посічення мечем; порятунок потопаючих, по морю плаваючих люте, імже смерть предстояше незабаром; таємне благодіяння зубожілому батькові, у відчаї готовому віддати трьох своїх дочок на шлюб скверний убогості заради, і багато іншого). Кількість житійних клейм в іконах Миколи Угодника перевищувало 20.
Цікаво, що існує грецьке передання про чудесне явлення мозаїчної ікони святителя Миколи в монастирі Ставронікіта на Афоні. Воно свідчить, що в 1540 році ікона потрапила в рибальські сітки в морі поблизу монастиря, була урочисто винесена на берег і піднята до монастирського храму. У Ставронікіті є і відповідне зображення чуда — на темперній іконі кінця XVI ст.: святитель Микола благословляє жестом правої руки і з Євангелієм в лівій; по сторонах і ззаду — монастирські будівлі; внизу — морська затока, рибалки (ченці і мирянин) у човні; сама ікона в невеликому масштабі зображена тричі: в рибальській сіті, в руках одного з рибалок і, нарешті, на березі.
У Константинополі існувала шанована, багато прикрашена ікона святителя, до якої з дотриманням спеціальних церемоній приходив поклонятися імператор. Архієпископ Антоній («Книга Паломник») пише: «А поза Злати врат святий Нікола пробілоб; і проковане вся ікона сребром і позлачна. А коли цар прийде, тоді відкривають сребро, і цілує цар на чільне, звідки я кров йшла, і паки покриває сребром». Ця чудотворна ікона, ймовірно, зникла в XIII ст., як і багато святинь Константинополя. У XI ст. існувала своєрідна іконографія святителя Миколи, де в центрі ікони знаходився сам святитель, а навколо, на полях, — святі воїни і великомученики-цілителі, покровителі імператора і його війська (темперна ікона з поясним зображенням святого в центрі — монастир святої Катерини на Синаї).
Іконографія Русі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M01DOUpZMjl1VDJaVGRFNXBZMmh2YkdGelNXNVhaWFF1YW5Cbkx6RTFNSEI0TFVsamIyNVBabE4wVG1samFHOXNZWE5KYmxkbGRDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Перші ікони Миколи Чудотворця на Русі з'являються ще до перенесення його нетлінних мощей. Найдавніша відома чудотворна ікона святого Миколи, перша чудотворна ікона Русі, найшанованіша святиня Софії Київської — це Київська ікона святого Миколи (Мокрого). Науковці встановили, що вона датується Х століттям і є візантійською за походженням. Дотепер достеменне місцезнаходження автентичної ікони не підтверджується. Одна з версій — це Троїцький собор Брукліна (Нью-Йорк). Адже напередодні вступу радянських військ до Києва 1943 року тоді ще єпископ Переяславський, а потім — Патріарх УАПЦ Мстислав (Скрипник), вивіз чудодійну ікону до Варшави, звідки її нібито відправили до США.
Новгородська ікона Миколи Чудотворця з Свято-Духова монастиря, що знаходиться нині в Державному Російському музеї, датується серединою XIII століття, хоча перші згадки про обитель відносяться до 1162 року (в Новгородському першому літописі). У медальйонах і на полях — шановані в місті Новгороді святі.
В XVII і в першій половині XIV ст. шанування святителя Миколи посилюється і в усьому православному світі. У Новгороді, який зв'язаний як з православною грецькою традицією, так і з західною, на прикладі Липенської ікони можна було бачити риси впливу романського мистецтва: XIII ст. з його бурхливими військово-політичними подіями був епохою особливо широкого художнього обміну між західним і православним світом. Мистецтво Новгорода виступає як одне з своєрідних явищ цього обміну.
У руському іконописі набуває поширення особливе зображення святого Миколи з розведеними в сторони руками, в позі, що нагадує Оранту. В грецьких пам'ятках при ростових зображеннях єпископів використовувався інший тип, з притиснутими до торса руками. Наведений тип відомий у Візантії, але зустрічається вкрай рідко. В мистецтві древньої Русі він з'являється в XIII ст., а поширюється в XIV ст., в тому числі в житійних іконах. Вважають, що цей іконографічний тип сходить до стародавньої (що не збереглася) іконі св. Миколи, привезеної з Корсуні 1225 року в місто Зарайськ. Він отримує назву «Зарайського». На Русі такі образи вважалися наділеними особливою охоронною силою. Однією з найдавніших збережених ікон такий іконографії є новгородська ікона першої половини XIV ст. «Нікола і ап. Філіп».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTDFOMExrMTVhMjlzWVdwZmJIWnBkbk5qYUhsdVlTNXFjR2N2TVRVd2NIZ3RVM1F1VFhscmIyeGhhbDlzZG1sMmMyTm9lVzVoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Традиції української іконографії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDAxNWEyOXNMV3R5WldndWFuQm5MekUxTUhCNExVMTVhMjlzTFd0eVpXZ3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
У фондах Львівського національного музею ім. А. Шептицького є три найбільш цікаві види зображення св. Миколи. Перше — найдавніша ікона з кінця XIV ст., де святий зображений до пояса, що, як виявилося, свого часу було рідкістю; друге — хоругва зі св. Миколою з 1858 року (ця хоругва є на експозиції, хоча у фондах є давніші зразки); третє — св. Микола, писаний у бароковому стилі. Третій характерний тільки для західної традиції, адже ікона більше схожа на романтизований портрет святого, який сидить, читаючи книгу, ліворуч на нього сходить Святий Дух у вигляді голуба, а праворуч — вузол багряної тканини, який символізує проблеми, завдання у житті св. Миколи, які йому належало вирішити. Ікона привезена з Волинської області і датована кінцем XVII століття.
В музеї також зберігають унікальну кам'яну скульптуру св. Миколи зі XVII століття. Скульптура виконана у народному, примітивному стилі. Хоч робота і доволі схематична, але не впізнати його за вищезазначеними ознаками неможливо. І працівники музею лагідно називають його «наш Миколко».
Чудотворний образ св. Миколи зберігається у Крехівському монастирі на Львівщині. Походження ікони невідоме, тому й точну дату складно назвати. Дослідники припускають, що, імовірно, походить лик ще з часів засновника монастиря Йоіла Крехівського (початок XVII ст.). Ікона вбрана у срібні ризи.
Ікони
- Святий Миколай. Фра Анджеліко, темпера на дереві XV століття.
- Св. Миколай зі сценами життя. Російська ікона. XV–XVI ст. Національний музей. Стокгольм.
- Ікона св. Миколая Чудотворця. Низкиницька обитель. Україна.
- Святий Миколай. Ікона ХІІІ ст. Синай. Монастир св.Катерини.
- Ікона св.Миколая. Монастир Дечани, Македонія. Спасіння моряків. XVI ст.
- Ікона Святого Миколая XIX ст., Румунія.
- Чудотворна ікона святителя Миколая в Коккарі. Афон. 1909 р.
- Фреска святитель Миколай. Ферапонтов монастир (Росія).
-
- Дерев'яна скульптура в музеї Рубльова
- Святий Миколай (Югославія)
- Фрагмент (клеймо) ікони «Никола с Козьмой и Дамианом и житием Николы». Поч. XV ст.
- Ікона. Св.Миколай з сценами його життя, поч. XV ст., Новгород
- Гробниця Святого Миколая (Барі, Італія)
В культурі
В українській культурі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTDBOb2NtbHpkRzFoYzE5VGRHRnRjRjl2Wmw5VmEzSmhhVzVsWHpJd01EWmZNaTVxY0djdk1qVXdjSGd0UTJoeWFYTjBiV0Z6WDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmTWpBd05sOHlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Свято святого Миколи в Україні є особливо бажаним дитячим святом. За традицією, у святкову ніч святий Микола приносить дітям подарунки і кладе їх під подушку. Серед дітей на заході України встановилася традиція писати святому Миколі листа, у якому дитина вказує, що хорошого та поганого вона вчинила протягом року, і просити про подарунки. 22 червня Різдво Святого Миколи, коли католицька церква вшановує пам'ять Хрестителя Миколи, бо, за легендами, саме в цей день Чорт на Купайла збирає різочки для неслухняних дітей.
Обряди
За традицією, старші господарі села на свято збиралися, щоб зварити пшеничного пива. Влаштовувалася гостина, після якої всі весело з піснями їздили на санях довкола села.
На Харківщині існував звичай святкувати триденні Миколині святки, на які варили кутю і узвар, щоб у наступному році забезпечити врожай на жито й плоди. На всій території України влаштовували заздоровні обіди на честь Миколи Угодника з приготуванням ритуального пива й медів. На Поділлі цього дня чекали «полазника» — чоловіка, який першим зайде до хати, що віщувало багатство й щастя протягом року. Але раніше через подвір'я мав пройти хазяїн, дати худобині їсти й привітати її словами: «Дай, Боже, добрий день, щобись худібонька здорова була та й я з тобою ще й зі своєю дружиною!». На Київщині хазяїн, прийшовши цього дня із церкви, брав миску зі свяченою водою, паляницю з грудочкою солі, квача з різного зілля, ішов кропити господу, худобу та збіжжя, примовляючи: «Святий Миколо, помилуй та сохрани нас від усякого лиха!».
У місті Мира (Мири Лікійські) (сьогодні — Демре), на подвір'ї церкви, де святий Микола колись служив, встановлено пам'ятник, де він зображений обступленим дітьми . Також неподалік церкви, де він був похований і де досі збереглася його труна, стоїть пам'ятник Святому Миколаю.
У музиці
Про святого Миколу складено дуже багато пісень. Зокрема в українському фольклорі відома пісня «Ой, хто, хто, Миколая любить».
Серед авторських пісень — «Миколай Бородатий» — пісня українського рок-гурту «Плач Єремії», вокал — Тарас Чубай.
В кіно
У 2018 році кінокомпанія «Big Hand Films» за фінансової підтримки Держкіно випустила фільм режисера Семена Горова «Пригоди S Миколая». Фільм розповідає про віру сучасних дітей у доброго чарівника, що приходить з подарунками вночі перед Днем Святого Миколая.
У літературі
- Дитячі роки святого Миколи описано у книзі для дітей «Воскобойніков Валерій про Йосипа Прекрасного, Архімеда, Миколая Чудотворця, Феодосія Печерського, Авраама Лінкольна, Джона Ленона, Біла Гейтса» / В. Воскобойніков. — Київ : Грані-Т, 2008. — 144 сторінки: ілюстрації. — Серія «Життя видатних дітей». — . —
- Іван Франко. Суд святого Миколая (п'єса для дітей).
У молитвах
У Акафісті до Святителя Миколи є молитва до Чудотворця:
![]() | О всеблагий отче наш Миколаю, пастирю й вчителю всіх, хто з вірою звертається під захист твій і теплою молитвою благає тебе: поспіши й захисти стадо Христове від вовків, що гублять його. Україну нашу й всяку країну християнську та й увесь світ захисти й збережи святими твоїми молитвами від землетрусу, наступу чужинців і народних заколотів, міжусобиці; від голоду, пошесті, потопу, вогню, меча й наглої смерті всяку людину охорони. І як помилував ти трьох чоловіків, що у в'язниці сиділи, та спас від гніву царського й кари смертної, так і нас, що розумом, словом і ділом у пітьмі гріхів перебуваємо. Спаси нас від гніву Божого і вічної кари, щоб за твоє клопотання й поміч та Своєю благодаттю й милосердям надав нам Христос Бог тихо і без гріха прожити на цім світі, і не засудив нас стояти ліворуч, а сподобив нас стати праворуч зі всіма святими й увійти в Царство вічної слави Бога. Амінь | ![]() |
Тропар
Тропар, глас 4: «Правилом віри і образом лагідности, учителем повздержности явила тебе твоєму стаду всіх речей істина. Ради цього придбав ти смиренням високе, убогістю — багате, отче, священноначальнику Миколаю. Моли Христа Бога, щоб спаслися душі наші.»
Див. також
- Святий Миколай — святковий персонаж, прообразом до якого був святитель Миколай
- День святого Миколая — день вшанування пам'яті святого, що став дитячим святом
- Церква святого Миколая — список храмів, названих на честь св. Миколая
- Ікона Миколи Мокрого — найдавніша відома чудотворна ікона св. Миколая
Примітки
- Большая российская энциклопедия — Москва: Большая российская энциклопедия, 2004.
- Ott, Michael. St. Nicholas of Myra // The Catholic Encyclopedia. Vol. 11. New York: Robert Appleton Company, 1911.
- St. Nicholas – Sinterklaas – Santa Claus. BLOG|ON|LINGUISTICS (англ.). 30 грудня 2015. Процитовано 5 грудня 2022.
- Всупереч Арію, який вважв, що Бог Син, народжений Отцем і має створену природу, т. е. не існував одвічно, і тому нижче свого безпочаткового Отця, прихильники ортодоксального православ'я визнавали всі іпостасі Трійці (Бог Отець, Бог Син і Бог Дух Святий) рівносущними.
- . azbyka.ru (рос.). Архів оригіналу за 18 вересня 2020. Процитовано 8 жовтня 2020.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 21 жовтня 2016. Процитовано 8 жовтня 2020.
- http://www.nikola-ygodnik.narod.ru/Raznoe_041.html [ 21 грудня 2011 у Wayback Machine.] Николай чудотворец — Реконструкция облика Николая Чудотворца
- Прот. Сергій Горбик (2023). Київське Православ’я. Збірник статей. Дніпро: «Середняк Т. К.». с. 423 с. ISBN .
- Візантійські легенди. М., 1972. С. 154.
- Смирнова Э. С. Круглая икона св. Николая Мирликийского из новгородского Николо-Дворищенского собора. Происхождение древнего образа и его место в контексте русской культуры XVI в.//Древнерусское искусство. Русское искусство позднего средневековья: XVI век. СПб., 2003.
- Смирнова Э. С. Икона Николы 1294 года мастера Алексы Петрова//Древнерусское искусство. Зарубежные связи. М., 1975
- . Архів оригіналу за 21 грудня 2016. Процитовано 17 грудня 2016.
Джерела
- Ott, Michael. St. Nicholas of Myra [ 25 грудня 2010 у Wayback Machine.] // The Catholic Encyclopedia. Vol. 11. New York: Robert Appleton Company, 1911.
- Wise, Iaroslav. St. Nicholas – Sinterklaas – Santa Claus // BLOG|ON|LINGUISTICS, 2015.
- Луцик І. Я. Житія святих. — Львів : Свічадо, 2011.
- Мандрівка святого Миколая: Антологія. Легенди, казки, оповідання / Упорядник З. Жук. — Львів : Свічадо, 2008.
- Дмитро Туптало. Житія святих (том IV) Грудень. — Львів : Свічадо, 2007.
- Миколай - Святий Чудотворець // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1961. — Т. 4, кн. VIII : Літери Ме — На. — С. 974-977. — 1000 екз.
Посилання
- Микола Чудотворець // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Микола, Миколай // Шевченківська енциклопедія: — Т.4:М—Па : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський.. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2013. — С. 202-203.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Миколай Чудотворець
- Акафіст до святителя Миколая Чудотворця [ 6 грудня 2018 у Wayback Machine.] українською мовою
- СВЯТИЙ МИКОЛАЙ: ТРАДИЦІЇ УКРАЇНСЬКОЇ ІКОНОГРАФІЇ [ 22 грудня 2015 у Wayback Machine.]
- Святой Николай Чудотворец. Иконография[недоступне посилання з липня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro hristiyanskogo svyatitelya sho zhiv u IV stolitti Pro personazha sho prinosit podarunki div Svyatij Mikolaj U Vikipediyi ye statti pro Svyatij Mikolaj znachennya ta Mikolaj Mikola j Mikolaj Mirlikijskij Mikolaj Chudotvorec grec Nikolaos lat Nicolaus 15 bereznya 270 02700315 6 grudnya 343 hristiyanskij svyashennik greckogo pohodzhennya v Rimskij imperiyi yepiskop Mirskij svyatij Narodivsya u Patari v istorichnij oblasti Likiya sho na toj chas nalezhala Rimskij imperiyi U molodosti zdijsniv palomnictvo do Yegiptu ta Svyatoyi Zemli Nevdovzi pislya povernennya stav yepiskopom u Miri Likijskij Zaznav gonin za pravlinnya rimskogo imperatora Diokletiana buv uv yaznenij Zvilnenij u chasi imperatora Kostyantina Jmovirno brav uchast u Pershomu Nikejskomu sobori 325 prote stari spiski yepiskopiv uchasnikiv ne zgaduyut jogo imeni Pomer u Miri Likiya Odin iz najshanovanishih svyatih u katolickih pravoslavnih i deyakih protestantskih cerkvah Den vshanuvannya 6 grudnya za yulianskim kalendarem v XXI st pripadaye na 19 grudnya Za perekazami zvershiv bagato chudes za zhittya i pislya smerti Pershi zgadki pro vshanuvannya datuyutsya VI stolittyam koli imperator Yustinian I zbuduvav na chest svyatogo cerkvu v Konstantinopoli Kult svyatogo Mikolaya buv populyarnij u shidnohristiyanskih cerkvah osoblivo v Greciyi Zvidti vin poshirivsya do Italiyi Nimechchini Ukrayini 991 roku yepiskop Reginald sklav 1087 roku italijski kupci perenesli tilo svyatogo z Miri j perevezli do Bari v Italiyi de jogo moshi zberigayutsya po sogodni Patron Greciyi Ukrayini Neapolya Siciliyi Lotaringiyi bagatoh mist v Italiyi Nimechchini Avstriyi ta Belgiyi na jogo chest nazvano ukrayinske misto Mikolayiv Pokrovitel ditej mandrivnikiv pekariv moryakiv MikolajSvyatij Mikolaj na polotni Yaroslava ChermakaNarodivsya3 stolittya 1 Patara d Rimska imperiyaPomer6 grudnya 343 Miri Likijski Likiya Starodavnij RimPohovannyaBazilika Svyatogo MikolayaShanuyetsyausima hristiyanamiKanonizovanijbl VI stolittyaU likuchudotvorecDen pam yati6 grudnyaPatronLuck Mikolayiv Zvenigorod Marmuzovichi diti kupci uv yazneniMediafajli na Vikishovishi Na osnovi yepiskopa Mikolaya Mirlikijskogo v bagatoh yevropejskih krayinah bulo stvoreno obraz Svyatogo Mikolaya sho prinosit malyukam podarunki na den svyatogo Mikolaya U anglomovnih krayinah zokrema u SShA vikoristovuyetsya im ya Santa Klaus yakij zgidno tradiciyi obdarovuye ditej na Rizdvo Takozh svyatij Mikola j Mikolaj Chudotvorec Mikolaj Mirlikijskij Mikolaj Mirskij Mikolaj z Bari ImenaMikolaj Barijskij ital Nicola di Bari za miscem zberigannya moshej u Bari Italiya Mikolaj Mirskij lat Nicolaus Myrensis za miscem yepiskopskoyi katedri v Miri Likiya Mikola Ugo dnik Mikola j Chudotvorec grec Nikolaos ὁ 8aymatoyrgos Nikolaos ho Thaumaturgos Svyati j Mikolaj grec Ἅgios Nikolaos Hagios Nikolaos lat Sanctus Nicolaus BiografiyaIkona z Baziliki sv Mikolaya v m Bari Italiya yaka yak vvazhayetsya bula napisana na osnovi prizhittyevogo zobrazhennya svyatogo Dzhentile da Fabriano Narodzhennya svyatogo Mikolaya 1425 r Dokaziv pro zhittya svyatogo Mikolaya zbereglosya malo Odnimi z dzherel ye perekazi Andriya Kritskogo VII st ta monaha studita Ivana z Konstantinopolya V st Za perekazami Mikolaj narodivsya mizh 270 ta 286 rokami umovna data 275 v greckomu misti koloniyi Patara u provinciyi Likiya Mala Aziya Na toj chas ce buv ellinistichnij region Za perekazami jogo batki Feofan i Nonna buli bagatimi ta gliboko viruyuchimi hristiyanami yaki ohrestili sina vidrazu pislya jogo narodzhennya sho bulo ridkistyu na toj chas Zmalku Mikolaj buv duzhe religijnim i virishiv prisvyatiti svoye zhittya bogosluzhinnyu Dostemenno vidomo sho buduchi vchenim yunakom Mikolaj pereselyayetsya do Miri de prodovzhuye navchannya a jogo dyadko yepiskop visvyachuye she molodogo Mikolaya na svyashennika Oskilki Mikolaj vvazhayetsya pokrovitelem moryakiv isnuye versiya sho vin takozh buv moreplavcem abo ribalkoyu ale jmovirnishe sho jogo rodina mala pevne vidnoshennya do ribalstva Po smerti batkiv sinu zalishayetsya velikij spadok Vin virishuye rozdaruvati majno nuzhdennim i zdijsnyuye cej zadum protyagom trivalogo chasu Podibni vipadki dobrochinnosti dostemenno vidomi ta pidtverdzhenni istorichnimi faktami sho stosuyutsya inshih yepiskopiv IV st Amvrosiya Mediolanskogo ta Vasilya Velikogo Roki rannoyi dushpastirskoyi diyalnosti Mikolaya prihodyat na chas sumisnogo pravlinnya dvoh rimskih imperatoriv Diokletiana pravlinnya 284 305 ta Maksimiana pravlinnya 286 305 sho j dozvolyaye priblizno ociniti vik Mikolaya U 303 roci Diokletian vigoloshuye pravo na peresliduvannya hristiyan Pislya abdikaciyi oboh imperatoriv 1 travnya 305 roku politika shodo hristiyan u dvoh chastinah imperiyi bula riznoyu V toj chas yak u zahidnij chastini imperator Konstancij Hlor pravlinnya 305 306 ne dopuskaye do krivavogo peresliduvannya hristiyan u shidnij chastini imperator Galerij pravlinnya 305 311 prodovzhuye politiku Diokletiana azh do kincya svogo pravlinnya i skasuvav ce rishennya lishe pomirayuchi Cej chas z 303 po 311 rr buv najdovshim periodom peresliduvannya hristiyan u Rimskij imperiyi Po smerti Galeriya jogo nastupnik ta odnochasnij z nim pravitel Licinij pravlinnya 307 324 buv terpimim do hristiyanstva V rezultati chogo zrostaye chiselnist poslidovnikiv hristiyanskoyi viri a razom z cim i kilkist yepiskopiv kotri keruvali gromadoyu viryan mali znachnij socialnij ta politichnij vpliv a takozh bagatstva Neridko voni ocholyuvali vidpovidni mista Imovirno u cej chas Mikolaj zdobuv posadu yepiskopa Mirijskogo Dlya cogo zgidno z togochasnimi tradiciyami jogo mali povazhati ta lyubiti v tij miscevosti sho zvichajno bulo rezultatom dobrochinnosti Yak i dlya inshih yepiskopiv togo chasu populyarnist Mikolaya bula zaporukoyu jogo poziciyi ta vplivu Jomu takozh pripisuyut rujnuvannya yazichnickih hramiv zokrema hramu Artemidi Diani Deyaki avtori pov yazuyut svyatkuvannya Dnya svyatogo Mikolaya z bazhannyam zaminiti cim yazichnickij den svyatkuvannya narodzhennya Artemidi Bagato rokiv svyatij Mikola buv yepiskopom u Mirah Zgadani vishe svyatij Andrij Kritijskij ta monah Ivan zi Studijskogo monastirya Konstantinopol stverdzhuyut sho vin brav uchast u Pershomu Vselenskomu sobori 325 roku v Nikeyi Zgidno z zhitiyem skladenim Simeonom Metafrastom v X stolitti nemaye faktiv pro lyapas oponentu Nikejskogo soboru Ariyu ale v zhitiyi zaznachayetsya sho svyatij Mikolaj buv na Nikejskomu sobori ta rishuche povstav proti yeresi Ariya U agiografiyi opis lyapasu z yavlyayetsya lishe v kinci XVII stolittya v Zhitiyah svyatih napisanih mitropolitom Dimitriyem Tuptalom Vin navoditsya v teksti Mineyi dlya 6 grudnya U mineyi avtorstva Dimitriya Tuptala pishe sho same cherez udar v lice Ariya Mikolaya zaareshtuvali i znyali z nogo san ale do zakinchennya soboru zvilnili ta vipravdali cherez yavlennya yim Isusa Hrista Sered pidpisiv simvolu viri jogo im ya ne znachitsya prote spisok zberezheno ne povnistyu Yepiskop Teognid Nikejskij nalezhit do person chiya uchast u sobori istorichno pidtverdzhena Zgidno Andriya Kritskogo Teognid perekonav Mikolaya v pravoslavnomu svitobachenni Pomer priblizno u 342 roci Den smerti svyatogo Mikoli vidznachayut yak Den Svyatogo Mikoli shoroku 6 grudnya cerkvi sho koristuyutsya yulianskim kalendarem vidznachayut ce svyato 19 grudnya ChudesaUse zhittya sv Mikolaya bulo spovnene blagodiyannyami ta chudesami Cerkva proslavlyaye Mikolu Chudotvorcya yak shvidkogo pomichnika usim hto opinivsya v bidi ta skorbotah U cerkovnih rukopisah zgaduyutsya vipadki koli pri smerti lyudi pislya prikladannya do moshiv viduzhuvali bukvalno v toj zhe den Svyatij dopomagav potopelnikam vizvolyav polonenih ryatuvav vid smertnoyi kari nevinnih zcilyuvav hvorih povertav zir movu pozbavlyav kulgavosti Dopomagav pozbutisya bidnosti daruvav yizhu golodnim buv pomichnikom ta zastupnikom Vin shvidko z yavlyavsya tam de potribna bula dopomoga I sogodni vin prihodit do tih komu neobhidne jogo zastupnictvo Jogo chudes ne zlichiti Use zhittya Mikoli Chudotvorcya bulo spovnene lyubov yu do blizhnogo Navit smert ne zupinila jogo blagorodnih sprav jogo chudesa zvershuyutsya i sogodni Diyannya chudotvorcya Mikoli stali prichinoyu poyavi bagatoh legend zavdyaki yakim vin z chasom stav odnim z najvazhlivishih svyatih Dekotri z cih legend zasnovani na vchinkah odnojmennogo abata monastirya Sion poblizu Mir piznishe yepiskopa 564 prote pripisuyutsya svyatomu Mikoli Pro troh sester Scena z zhittya svyatogo Mikolaj vkidaye zoloto v kimnatu troh bidnih div Kartina Dzhentile da Fabriano XV stolittya Odin zbidnilij cholovik ne mig zabezpechiti svoyih troh donok pridanim I oskilki vidpovidno do tamteshnih zvichayiv voni ne zmozhut vijti zamizh batko zbiravsya vidpraviti yih zajmatis prostituciyeyu Diznavshis pro ce Mikola na toj chas she ne yepiskop virishuye skoristatis batkivskim spadkom shob zaraditi bidi Protyagom troh nochej vin probiravsya do ubogoyi hatini ta shorazu zakidav kriz vikno u kimnatu de nochuvali sestri shmat zolota na pridane dlya kozhnoyi z dochok Ye dvi versiyi shodo nochej koli Mikola zakidav zoloto Za odniyeyu ce vidbuvalosya tri nochi pospil za inshoyu oskilki donki buli na rik molodsha odna odnoyi to Mikola shoroku u nich naperedodni povnolittya divchini prihodiv do hatini i zalishav svij podarunok Ye i dvi versiyi zakinchennya istoriyi Za odniyeyu u tretyu nich batkovi sester vdayetsya vikriti osobu svogo dobrodiya i vin serdechno dyakuye Mikoli za vchinene Na sho Mikola zaperechuye ta vidmovlyaye shob starij dyakuvav Bogovi oskilki vse vid nogo Za inshoyu Mikola diznayetsya pro zadum batka vikriti jogo i na tretyu nich vin vkidaye zoloto ne u vikno a cherez komin budinku Legendi vidpovidaye chaste zobrazhennya svyatogo Mikoli na obrazah z troma yablukami abo troma zolotimi kulyami Same zavdyaki cij legendi zasnovano tradiciyu anonimnih podarunkiv na Mikoli 6 grudnya osoblivo bidnim ta dityam Podibna legenda isnuye takozh pro Svyatogo Vasilya Velikogo den yakogo svyatkuyetsya 1 sichnya koli tezh prijnyato obdarovuvati inshih Pro malogo Mikolu Rozpovidayut sho buduchi she nemovlyam Mikola buv nastilki nabozhnim sho v dni postu seredu ta p yatnicyu ssav materinske moloko lishe odin raz na den A koli jogo upershe vidnesli do kupeli vin ustav na nogi i sam stoyav MoshiDokladnishe Perenesennya moshiv svyatogo Mikolaya Ukrayinska ikona perenesennya moshiv svyatogo Mikolaya Syanok Polsha Spochatku svyatogo Mikolaya bulo pohovano u cerkvi v Mirah suchasne Demre v Turechchini U XI stolitti grecka imperiya perezhivala vazhkij chas Turki spustoshuvali yiyi volodinnya v Malij Aziyi rozoryali mista i sela vbivali yih zhiteliv i suprovodzhuvali svoyi zhorstokosti znevagoyu svyatih hramiv moshej ikon ta knig Musulmani robili sprobu znishiti moshi svyatitelya Mikoli gliboko shanovanogo vsim hristiyanskim svitom Oskvernennya svyatin oburyuvalo ne tilki shidnih ale i zahidnih hristiyan Osoblivo poboyuvalisya za moshi svyatitelya Mikoli hristiyani v Italiyi sered yakih bulo bagato grekiv Zhiteli mista Bari roztashovanogo na berezi Adriatichnogo morya virishili vryatuvati moshi svyatitelya Mikoli U travni 1087 roku italijskimi kupcyami moshi svyatogo bulo perevezeno do Italiyi i sogodni zberigayutsya v kripti baziliki svyatogo Mikolaya v misti Bari Italiya 8 travnya korabli povernulisya do Bari i skoro radisna zvistka obletila vse misto Nastupnogo dnya 9 travnya moshi svyatitelya Mikolaya urochisto perenesli do cerkvi svyatogo Stefana sho znahodilasya nedaleko vid morya Cherez rik bula pobudovana cerkva na chest svyatitelya Mikoli i osvyachena papoyu Urbanom II U Malarskomu sobori 10 15 veresnya 1089 r sklikanomu Rimskim papoyu Urbanom II dlya primirennya cerkov brala uchast j delegaciya Kiyivskoyi pravoslavnoyi mitropoliyi yaku blagosloviv Mitropolit Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ivan III Chleni ciyeyi misiyi buli u m Bari na osvyacheni perenesenoyi grobnici svyatogo Mikoli U 2009 grupoyu z Manchesterskogo universitetu bulo rekonstrujovano oblichchya svyatogo za jogo cherepom A ce zavdyaki provedenomu v 1953 roci vidkrittyu grobu z moshami svyatogo Vidkrittya grobu proviv Luyidzhi Martino Robota Martino prinesla veliku korist cij spravi bo vin zrobiv yakisni foto hocha j chorno bili rentgen cherepu v anfas i v profil Ce buv chudovij material dlya stvorennya 3D modeli kazhe Karolina Vilkinson Robota pokazala nastupni rezultati U Mikoli buli kari ochi vipnuti vilici ta pidboriddya viznacheno zrist svyatogo blizko 167 168 sm Bulo viznacheno takozh vik svyatogo pid chas smerti 65 70 rokiv a vidomo sho pomer vin u 342 roci ce j dozvolyaye viznachiti datu narodzhennya 272 277 rik VshanuvannyaMonument Svyatomu Mikolayu v misti nazvanomu na jogo chest Mikolayevi Kult svyatogo Mikolaya pochinaye rosti vid togo chasu koli cisar Yustinian I 527 565 zbuduvav na jogo chest cerkvu v Cargorodi Vizantijskij imperator Manuyil Komnin 1143 1181 derzhavnim zakonom pripisav svyatkuvati den svyatogo Mikolaya 6 grudnya Z Vizantiyi jogo kult poshiryuyetsya po cilomu sviti Najstarishij zhittyepis svyatogo Mikoli pohodit z IH stolittya Na Zahodi papa Rimskij Mikolaj I 858 867 pershij papa z cim imenem blizko 860 roku zbuduvav u Rimi cerkvu svyatogo Mikoli Do Nimechchini jogo kult privezla vizantijska knyazhna Teofano druzhina cisarya Ottona II 973 983 Latinska Cerkva takozh svyatkuye svyatogo Mikoli 6 grudnya U Franciyi i Nimechchini ye ponad dvi tisyachi a v Angliyi bl 400 cerkov prisvyachenih svyatomu Mikoli V Ustavi kiyivskogo mitropolita Georgiya 1072 r v 9 mu pravili zgaduyetsya sho u den pam yati svyatogo Mikolaya vidbuvalosya prichastya Najstarshoyu sporudoyu prisvyachenoyu svyatomu Mikoli na nashih zemlyah vvazhayetsya rotonda v Peremishli sho datuyetsya H storichchyam U drugij polovini HI stolittya u Kiyevi na Askoldovij mogili boyarinom Olmoyu bula zbudovana cerkva svyatogo Mikoli Na Galickih zemlyah odniyeyu z najstarishih ye cerkva svyatogo Mikolaya u Lvovi sho pohodit z HIII stolittya Pisni pro svyatogo Mikolaya nalezhat do najdavnishih zrazkiv ukrayinskoyi poeziyi najpopulyarnishoyu z yakih ye Oj hto hto Mikolaya lyubit IkonografiyaOsnovni ikonografichni obrazi Svyatitelya Mikoli Tip zobrazhennya Poyasnij Mozayika z monastirya Stavronikita XIII st Afon Greciya ikona Mikola Lipnij Ikonopisec Aleksa Petrov Novgorod 1294 r Tip zobrazhennya Rostovij Ikona Mikola Zarajskij ikona Mikola Mozhajskij Tip zobrazhennya Oplechnij Ikona rus Mikola Otvratnyj ikona Mikola Mokrij ikona Mikola Zimovij Tip zobrazhennya Zhitijni ikoni Svyatij Mikolaj z 16 klejmami zhitiya XVI st Rostovska shkola ikona Nikola Velikoreckij XVI st V hristiyanskij ikonografiyi svyatij Mikola zobrazhenij z borodoyu shatah latinskogo abo greckogo obryadiv yepiskopa z mitroyu i posohom Najchastishe v odnij ruci vin trimaye knigu a inshij vikonuye zhest blagoslovennya Sered jogo atributiv ye rekvizit z legend u tomu chisli tri zoloti kuli tri yabluka tri sumki tri diti abo pidlitki takozh yakir abo sudno Chasto zobrazhuyetsya v kompaniyi inshih svyatih osoblivo Divoyu Mariyeyu z Nemovlyam Odiyannya svyatitelya Mikoli na ikonah odnomanitne ce yepiskopske vbrannya abo bila hreshata felon yaka najchastishe zobrazhuyetsya v rostovih zobrazhennyah ale zustrichayetsya i v poyasnih kompoziciyah Vazhlivoyu detallyu ikonografiyi sv Mikoli ye chervonij poruch simvol uz Isusa Hrista na blagoslovlyayuchij pravici roztashovanij v poyasnih zobrazhennyah strogo po centru Inshim vazhlivim komponentom ikonografiyi i neodminnim svyatitelskim atributom ye Yevangeliye v livij ruci Mikoli Ugodnika Zakrite Yevangeliye maye obriz yaskravo chervonogo kinovarnogo koloru yakij vidilyaye jogo v kompoziciyi Zazvichaj ruka sv Mikoli sho trimaye Yevangeliye prikrita omoforom sho vkazuye na svyashenne priznachennya knigi pokladenoyi na prestol u vivtari hramiv Drevnye peredannya yake dijshlo do nas predstavlyaye Mikolu starcem z angelskim likom napovnenim svyatosti i blagodati Bozhoyi dodayuchi she j nastupne yaksho hto jogo zustrichav led poglyanuvshi na svyatogo vdoskonalyuvavsya i stavav krashe i vsyakij chiya dusha bula obtyazhena yakimos strazhdannyam abo sumom pri odnomu poglyadi na nogo znahodiv rozradu Vid nogo vihodilo yakes presvitle syajvo i lik jogo vibliskuvav bilsh Moyiseyeva U Vizantiyi ikonografiya svyatitelya skladayetsya v H XI st mozayika Konstantinopolskogo soboru Svyatoyi Sofiyi hocha najdavnishe jogo zobrazhennya freska v cerkvi Santa Mariya Antikva v Rimi vidnositsya do VIII stolittya Predstavlyaye interes freska pochatku XII st z Mihajlivskogo Zolotoverhogo monastirya v Kiyevi nini vona v Tretyakovskij galereyi svyatitel zobrazhenij u rist z blagoslovlyayuchoyu praviceyu i rozkritim Yevangeliyem v livij ruci ce pershe vidome zobrazhennya ugodnika Bozhogo z rozgornutim Yevangeliyem Inshij najdavnishij ikonografichnij tip svyatitelya Mikoli poyasnij iz zakritim Yevangeliyem na livij ruci u Vizantiyi vin otrimav poshirennya v XI XIII st Najranishij XI st takij obraz v monastiri svyatoyi Katerini na Sinayi Najdavnisha iz zberezhenih ruskih ikon cogo tipu perebuvala v Smolenskomu sobori Novodivichogo monastirya vona pohodit z Novgoroda i vidnositsya do kincya XII v Osoblivo cikavi zhitijni ikoni svyatitelya Mikolaya Tradiciya zobrazhennya scen z zhittya svyatitelya z yavlyayetsya v XI st a do XIV st ikoni Mikoli Chudotvorcya z zhitijnih klejmami shiroko poshireni na Balkanah v Italiyi i na Rusi Zhitijni klejma mozhna ob yednati v tri osnovni grupi ditinstvo Mikoli Ugodnika narodzhennya navchannya gramoti posvyata v duhovnij san diyakonske yerejskij i yepiskopske i dopomogu v riznih obstavinah zhittya pozbavlennya nevinno zasudzhenih vid posichennya mechem poryatunok potopayuchih po moryu plavayuchih lyute imzhe smert predstoyashe nezabarom tayemne blagodiyannya zubozhilomu batkovi u vidchayi gotovomu viddati troh svoyih dochok na shlyub skvernij ubogosti zaradi i bagato inshogo Kilkist zhitijnih klejm v ikonah Mikoli Ugodnika perevishuvalo 20 Cikavo sho isnuye grecke peredannya pro chudesne yavlennya mozayichnoyi ikoni svyatitelya Mikoli v monastiri Stavronikita na Afoni Vono svidchit sho v 1540 roci ikona potrapila v ribalski sitki v mori poblizu monastirya bula urochisto vinesena na bereg i pidnyata do monastirskogo hramu U Stavronikiti ye i vidpovidne zobrazhennya chuda na tempernij ikoni kincya XVI st svyatitel Mikola blagoslovlyaye zhestom pravoyi ruki i z Yevangeliyem v livij po storonah i zzadu monastirski budivli vnizu morska zatoka ribalki chenci i miryanin u chovni sama ikona v nevelikomu masshtabi zobrazhena trichi v ribalskij siti v rukah odnogo z ribalok i nareshti na berezi U Konstantinopoli isnuvala shanovana bagato prikrashena ikona svyatitelya do yakoyi z dotrimannyam specialnih ceremonij prihodiv poklonyatisya imperator Arhiyepiskop Antonij Kniga Palomnik pishe A poza Zlati vrat svyatij Nikola probilob i prokovane vsya ikona srebrom i pozlachna A koli car prijde todi vidkrivayut srebro i ciluye car na chilne zvidki ya krov jshla i paki pokrivaye srebrom Cya chudotvorna ikona jmovirno znikla v XIII st yak i bagato svyatin Konstantinopolya U XI st isnuvala svoyeridna ikonografiya svyatitelya Mikoli de v centri ikoni znahodivsya sam svyatitel a navkolo na polyah svyati voyini i velikomucheniki ciliteli pokroviteli imperatora i jogo vijska temperna ikona z poyasnim zobrazhennyam svyatogo v centri monastir svyatoyi Katerini na Sinayi Ikonografiya Rusi Ikona Mikoli Mokrogo Pershi ikoni Mikoli Chudotvorcya na Rusi z yavlyayutsya she do perenesennya jogo netlinnih moshej Najdavnisha vidoma chudotvorna ikona svyatogo Mikoli persha chudotvorna ikona Rusi najshanovanisha svyatinya Sofiyi Kiyivskoyi ce Kiyivska ikona svyatogo Mikoli Mokrogo Naukovci vstanovili sho vona datuyetsya H stolittyam i ye vizantijskoyu za pohodzhennyam Doteper dostemenne misceznahodzhennya avtentichnoyi ikoni ne pidtverdzhuyetsya Odna z versij ce Troyickij sobor Bruklina Nyu Jork Adzhe naperedodni vstupu radyanskih vijsk do Kiyeva 1943 roku todi she yepiskop Pereyaslavskij a potim Patriarh UAPC Mstislav Skripnik viviz chudodijnu ikonu do Varshavi zvidki yiyi nibito vidpravili do SShA Novgorodska ikona Mikoli Chudotvorcya z Svyato Duhova monastirya sho znahoditsya nini v Derzhavnomu Rosijskomu muzeyi datuyetsya seredinoyu XIII stolittya hocha pershi zgadki pro obitel vidnosyatsya do 1162 roku v Novgorodskomu pershomu litopisi U medaljonah i na polyah shanovani v misti Novgorodi svyati V XVII i v pershij polovini XIV st shanuvannya svyatitelya Mikoli posilyuyetsya i v usomu pravoslavnomu sviti U Novgorodi yakij zv yazanij yak z pravoslavnoyu greckoyu tradiciyeyu tak i z zahidnoyu na prikladi Lipenskoyi ikoni mozhna bulo bachiti risi vplivu romanskogo mistectva XIII st z jogo burhlivimi vijskovo politichnimi podiyami buv epohoyu osoblivo shirokogo hudozhnogo obminu mizh zahidnim i pravoslavnim svitom Mistectvo Novgoroda vistupaye yak odne z svoyeridnih yavish cogo obminu U ruskomu ikonopisi nabuvaye poshirennya osoblive zobrazhennya svyatogo Mikoli z rozvedenimi v storoni rukami v pozi sho nagaduye Orantu V greckih pam yatkah pri rostovih zobrazhennyah yepiskopiv vikoristovuvavsya inshij tip z pritisnutimi do torsa rukami Navedenij tip vidomij u Vizantiyi ale zustrichayetsya vkraj ridko V mistectvi drevnoyi Rusi vin z yavlyayetsya v XIII st a poshiryuyetsya v XIV st v tomu chisli v zhitijnih ikonah Vvazhayut sho cej ikonografichnij tip shodit do starodavnoyi sho ne zbereglasya ikoni sv Mikoli privezenoyi z Korsuni 1225 roku v misto Zarajsk Vin otrimuye nazvu Zarajskogo Na Rusi taki obrazi vvazhalisya nadilenimi osoblivoyu ohoronnoyu siloyu Odniyeyu z najdavnishih zberezhenih ikon takij ikonografiyi ye novgorodska ikona pershoyi polovini XIV st Nikola i ap Filip Kam yana skulptura sv Mikolaya zi XVII st Znajdena v s Potelich Ukrayina Tradiciyi ukrayinskoyi ikonografiyi Chudotvorna ikona sv Mikolaya Mirolikijskogo 1 a pol XVII st Krehivskij monastir Ukrayina U fondah Lvivskogo nacionalnogo muzeyu im A Sheptickogo ye tri najbilsh cikavi vidi zobrazhennya sv Mikoli Pershe najdavnisha ikona z kincya XIV st de svyatij zobrazhenij do poyasa sho yak viyavilosya svogo chasu bulo ridkistyu druge horugva zi sv Mikoloyu z 1858 roku cya horugva ye na ekspoziciyi hocha u fondah ye davnishi zrazki tretye sv Mikola pisanij u barokovomu stili Tretij harakternij tilki dlya zahidnoyi tradiciyi adzhe ikona bilshe shozha na romantizovanij portret svyatogo yakij sidit chitayuchi knigu livoruch na nogo shodit Svyatij Duh u viglyadi goluba a pravoruch vuzol bagryanoyi tkanini yakij simvolizuye problemi zavdannya u zhitti sv Mikoli yaki jomu nalezhalo virishiti Ikona privezena z Volinskoyi oblasti i datovana kincem XVII stolittya V muzeyi takozh zberigayut unikalnu kam yanu skulpturu sv Mikoli zi XVII stolittya Skulptura vikonana u narodnomu primitivnomu stili Hoch robota i dovoli shematichna ale ne vpiznati jogo za vishezaznachenimi oznakami nemozhlivo I pracivniki muzeyu lagidno nazivayut jogo nash Mikolko Chudotvornij obraz sv Mikoli zberigayetsya u Krehivskomu monastiri na Lvivshini Pohodzhennya ikoni nevidome tomu j tochnu datu skladno nazvati Doslidniki pripuskayut sho imovirno pohodit lik she z chasiv zasnovnika monastirya Joila Krehivskogo pochatok XVII st Ikona vbrana u sribni rizi Ikoni Svyatij Mikolaj Fra Andzheliko tempera na derevi XV stolittya Sv Mikolaj zi scenami zhittya Rosijska ikona XV XVI st Nacionalnij muzej Stokgolm Ikona sv Mikolaya Chudotvorcya Nizkinicka obitel Ukrayina Svyatij Mikolaj Ikona HIII st Sinaj Monastir sv Katerini Ikona sv Mikolaya Monastir Dechani Makedoniya Spasinnya moryakiv XVI st Ikona Svyatogo Mikolaya XIX st Rumuniya Chudotvorna ikona svyatitelya Mikolaya v Kokkari Afon 1909 r Freska svyatitel Mikolaj Ferapontov monastir Rosiya Serednovichna freska sho zobrazhaye Svyatogo Mikolaya Sofiya Bolgariya Derev yana skulptura v muzeyi Rublova Svyatij Mikolaj Yugoslaviya Fragment klejmo ikoni Nikola s Kozmoj i Damianom i zhitiem Nikoly Poch XV st Ikona Sv Mikolaj z scenami jogo zhittya poch XV st Novgorod Grobnicya Svyatogo Mikolaya Bari Italiya V kulturiDokladnishe Svyatij Mikolaj personazh ta Den svyatogo Mikolaya V ukrayinskij kulturi Pam yatna moneta NBU nominalom 5 grn prisvyachena svyatomu Mikolayu Snigom snigom ta ledami Gej zdaleka jde v nash kraj Jde z gostincyami darami Rizdvyana poshtova marka z nagodi Dnya svyatogo Mikolaya Svyato svyatogo Mikoli v Ukrayini ye osoblivo bazhanim dityachim svyatom Za tradiciyeyu u svyatkovu nich svyatij Mikola prinosit dityam podarunki i klade yih pid podushku Sered ditej na zahodi Ukrayini vstanovilasya tradiciya pisati svyatomu Mikoli lista u yakomu ditina vkazuye sho horoshogo ta poganogo vona vchinila protyagom roku i prositi pro podarunki 22 chervnya Rizdvo Svyatogo Mikoli koli katolicka cerkva vshanovuye pam yat Hrestitelya Mikoli bo za legendami same v cej den Chort na Kupajla zbiraye rizochki dlya nesluhnyanih ditej Obryadi Za tradiciyeyu starshi gospodari sela na svyato zbiralisya shob zvariti pshenichnogo piva Vlashtovuvalasya gostina pislya yakoyi vsi veselo z pisnyami yizdili na sanyah dovkola sela Na Harkivshini isnuvav zvichaj svyatkuvati tridenni Mikolini svyatki na yaki varili kutyu i uzvar shob u nastupnomu roci zabezpechiti vrozhaj na zhito j plodi Na vsij teritoriyi Ukrayini vlashtovuvali zazdorovni obidi na chest Mikoli Ugodnika z prigotuvannyam ritualnogo piva j mediv Na Podilli cogo dnya chekali polaznika cholovika yakij pershim zajde do hati sho vishuvalo bagatstvo j shastya protyagom roku Ale ranishe cherez podvir ya mav projti hazyayin dati hudobini yisti j privitati yiyi slovami Daj Bozhe dobrij den shobis hudibonka zdorova bula ta j ya z toboyu she j zi svoyeyu druzhinoyu Na Kiyivshini hazyayin prijshovshi cogo dnya iz cerkvi brav misku zi svyachenoyu vodoyu palyanicyu z grudochkoyu soli kvacha z riznogo zillya ishov kropiti gospodu hudobu ta zbizhzhya primovlyayuchi Svyatij Mikolo pomiluj ta sohrani nas vid usyakogo liha U misti Mira Miri Likijski sogodni Demre na podvir yi cerkvi de svyatij Mikola kolis sluzhiv vstanovleno pam yatnik de vin zobrazhenij obstuplenim ditmi Takozh nepodalik cerkvi de vin buv pohovanij i de dosi zbereglasya jogo truna stoyit pam yatnik Svyatomu Mikolayu U muzici Pro svyatogo Mikolu skladeno duzhe bagato pisen Zokrema v ukrayinskomu folklori vidoma pisnya Oj hto hto Mikolaya lyubit Sered avtorskih pisen Mikolaj Borodatij pisnya ukrayinskogo rok gurtu Plach Yeremiyi vokal Taras Chubaj V kino U 2018 roci kinokompaniya Big Hand Films za finansovoyi pidtrimki Derzhkino vipustila film rezhisera Semena Gorova Prigodi S Mikolaya Film rozpovidaye pro viru suchasnih ditej u dobrogo charivnika sho prihodit z podarunkami vnochi pered Dnem Svyatogo Mikolaya U literaturi Dityachi roki svyatogo Mikoli opisano u knizi dlya ditej Voskobojnikov Valerij pro Josipa Prekrasnogo Arhimeda Mikolaya Chudotvorcya Feodosiya Pecherskogo Avraama Linkolna Dzhona Lenona Bila Gejtsa V Voskobojnikov Kiyiv Grani T 2008 144 storinki ilyustraciyi Seriya Zhittya vidatnih ditej ISBN 978 966 2923 77 3 ISBN 978 966 465 100 1 Ivan Franko Sud svyatogo Mikolaya p yesa dlya ditej U molitvah U Akafisti do Svyatitelya Mikoli ye molitva do Chudotvorcya O vseblagij otche nash Mikolayu pastiryu j vchitelyu vsih hto z viroyu zvertayetsya pid zahist tvij i teployu molitvoyu blagaye tebe pospishi j zahisti stado Hristove vid vovkiv sho gublyat jogo Ukrayinu nashu j vsyaku krayinu hristiyansku ta j uves svit zahisti j zberezhi svyatimi tvoyimi molitvami vid zemletrusu nastupu chuzhinciv i narodnih zakolotiv mizhusobici vid golodu poshesti potopu vognyu mecha j nagloyi smerti vsyaku lyudinu ohoroni I yak pomiluvav ti troh cholovikiv sho u v yaznici sidili ta spas vid gnivu carskogo j kari smertnoyi tak i nas sho rozumom slovom i dilom u pitmi grihiv perebuvayemo Spasi nas vid gnivu Bozhogo i vichnoyi kari shob za tvoye klopotannya j pomich ta Svoyeyu blagodattyu j miloserdyam nadav nam Hristos Bog tiho i bez griha prozhiti na cim sviti i ne zasudiv nas stoyati livoruch a spodobiv nas stati pravoruch zi vsima svyatimi j uvijti v Carstvo vichnoyi slavi Boga AminTroparTropar glas 4 Pravilom viri i obrazom lagidnosti uchitelem povzderzhnosti yavila tebe tvoyemu stadu vsih rechej istina Radi cogo pridbav ti smirennyam visoke ubogistyu bagate otche svyashennonachalniku Mikolayu Moli Hrista Boga shob spaslisya dushi nashi Div takozhSvyatij Mikolaj svyatkovij personazh proobrazom do yakogo buv svyatitel Mikolaj Den svyatogo Mikolaya den vshanuvannya pam yati svyatogo sho stav dityachim svyatom Cerkva svyatogo Mikolaya spisok hramiv nazvanih na chest sv Mikolaya Ikona Mikoli Mokrogo najdavnisha vidoma chudotvorna ikona sv MikolayaPrimitkiBolshaya rossijskaya enciklopediya Moskva Bolshaya rossijskaya enciklopediya 2004 d Track Q1768199d Track Q649d Track Q5061737 Ott Michael St Nicholas of Myra The Catholic Encyclopedia Vol 11 New York Robert Appleton Company 1911 St Nicholas Sinterklaas Santa Claus BLOG ON LINGUISTICS angl 30 grudnya 2015 Procitovano 5 grudnya 2022 Vsuperech Ariyu yakij vvazhv sho Bog Sin narodzhenij Otcem i maye stvorenu prirodu t e ne isnuvav odvichno i tomu nizhche svogo bezpochatkovogo Otcya prihilniki ortodoksalnogo pravoslav ya viznavali vsi ipostasi Trijci Bog Otec Bog Sin i Bog Duh Svyatij rivnosushnimi azbyka ru ros Arhiv originalu za 18 veresnya 2020 Procitovano 8 zhovtnya 2020 PDF Arhiv originalu PDF za 21 zhovtnya 2016 Procitovano 8 zhovtnya 2020 http www nikola ygodnik narod ru Raznoe 041 html 21 grudnya 2011 u Wayback Machine Nikolaj chudotvorec Rekonstrukciya oblika Nikolaya Chudotvorca Prot Sergij Gorbik 2023 Kiyivske Pravoslav ya Zbirnik statej Dnipro Serednyak T K s 423 s ISBN 978 617 8245 45 0 Vizantijski legendi M 1972 S 154 Smirnova E S Kruglaya ikona sv Nikolaya Mirlikijskogo iz novgorodskogo Nikolo Dvorishenskogo sobora Proishozhdenie drevnego obraza i ego mesto v kontekste russkoj kultury XVI v Drevnerusskoe iskusstvo Russkoe iskusstvo pozdnego srednevekovya XVI vek SPb 2003 Smirnova E S Ikona Nikoly 1294 goda mastera Aleksy Petrova Drevnerusskoe iskusstvo Zarubezhnye svyazi M 1975 Arhiv originalu za 21 grudnya 2016 Procitovano 17 grudnya 2016 DzherelaOtt Michael St Nicholas of Myra 25 grudnya 2010 u Wayback Machine The Catholic Encyclopedia Vol 11 New York Robert Appleton Company 1911 Wise Iaroslav St Nicholas Sinterklaas Santa Claus BLOG ON LINGUISTICS 2015 Lucik I Ya Zhitiya svyatih Lviv Svichado 2011 Mandrivka svyatogo Mikolaya Antologiya Legendi kazki opovidannya Uporyadnik Z Zhuk Lviv Svichado 2008 Dmitro Tuptalo Zhitiya svyatih tom IV Gruden Lviv Svichado 2007 Mikolaj Svyatij Chudotvorec Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1961 T 4 kn VIII Literi Me Na S 974 977 1000 ekz PosilannyaMikola Chudotvorec Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Mikola Mikolaj Shevchenkivska enciklopediya T 4 M Pa u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2013 S 202 203 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mikolaj Chudotvorec Akafist do svyatitelya Mikolaya Chudotvorcya 6 grudnya 2018 u Wayback Machine ukrayinskoyu movoyu SVYaTIJ MIKOLAJ TRADICIYi UKRAYiNSKOYi IKONOGRAFIYi 22 grudnya 2015 u Wayback Machine Svyatoj Nikolaj Chudotvorec Ikonografiya nedostupne posilannya z lipnya 2019