Лі́кія (дав.-гр. Λυκία, лат. Lycia, лік. Trm̃mis) — історичний регіон, держава на південному заході Анатолії (Малої Азії), провінція Римської імперії. Назва походить від імені народу лікійців — нащадків лувійців, що населяли басейн річки Ксант і прилеглі території на узбережжі Середземного моря. Лікійці розмовляли однією з хетто-лувійських мов і користувалися власною абеткою, створеною у V–IV століттях до н. е.
Лікія | |
Названо на честь | Лік |
---|---|
Країна | ![]() |
Адміністративна одиниця | Середземноморський регіон |
У межах природно-географічного об'єкта | Анатолія |
Категорія мап на Вікісховищі | d |
|
Координати: 36°44′00″ пн. ш. 29°54′00″ сх. д. / 36.73333333336077544117870275° пн. ш. 29.90000000002777724716906960° сх. д.
Перші держави на території Лікії — Міра і — відомі за хеттських часів — були населені племенами солімів і термілів. Згадані у хеттських документах і лікійці (Лукка), але тоді вони населяли землі на захід від сучасної Лікії. Вже в ті часи існували тісні стосунки лікійців із греками, їхній цар Іобат був родичем коринфських володарів, у Лікії, згідно з міфами, здобував свої перемоги давньогрецький герой Беллерофонт, а ще раніше лікійці («циклопи») допомагали у будівництві тиринфському царю Пройту і мікенському володарю Персею. У Троянській війні більшість лікійців на чолі із царями Главком і Сарпедоном воювали на боці троянців.
За доби архаїчної Греції в Лікії існувало кілька десятків міст-держав, об'єднаних у конфедерацію на зразок амфіктіонії. Найшанованішим богом лікійців був аналог грецького Аполлона, згодом саме аполлонова ліра карбувалася на місцевих монетах.
Країну намагався приєднати до своїх володінь лідійський цар Крез, але марно. До перських володінь Лікію приєднав у 546 до н.е. , проте лікійці зберегли самоврядування. У 468 до н.е. Лікія отримала незалежність і увійшла до Делоського союзу, але згодом повернулася під владу персів — на чолі з власними володарями — Земурідами в Лімірі та Гарпагідами в Ксанті. Відомо, зокрема, що у IV ст. до н. е. східна частина країни перебувала під владою царя на ім'я .
Римський період
Александр Великий приєднав Лікію до своїх володінь майже без спротиву. У 295 до н.е. країна потрапила під контроль птолемеєвського Єгипту. Формально, однак, вона залишалася самоврядною територією під назвою на чолі з . У 197 до н. е. Лікію відвоював Антіох III, у 189 до н.е. — римляни, які віддали країну під владою традиційного ворга лікійців — Родосу. Місцеве населення, як могло, чинило спротив, зокрема і з зброєю в руках. Врешті решт у 169 до н.е. римляни визнали незалежність Лікійського союзу.
За часів незалежності Лікія пережила добу піднесення. Історики нараховують у ці часи до 70 лікійських міст, що переживали справжній розквіт. У першій половині I ст. до н.е. тут утворилося самостійне царство Зенікета.
В 42 до н.е. країна була нещадно пограбована Брутом, що збирав кошти на війну з Антонієм і Октавіаном. В 43 імператор Клавдій спробував перетворити Лікію в римську провинцію, об'єднавши із сусідньою Памфілією, але Нерон повернув країні самостійність. В часи перших римських імператорів в лікійському місті Родіаполь мешкав визначний лікар Геракліт.
Після смерті Нерона Лікія назавжди втратила незалежність. У ці часи країною розповсюджується християнство. Особливої слави Лікія здобула завдяки єпископу міста Міри — Миколая, який, народився в лікійському місті Патара. За часів Феодосія I Лікія знову стала окремою провінцією із столицею в Мірі.
Міста Лікії
Посилання
- http://www.lycianturkey.com/discovery_lycia.htm [ 8 вересня 2015 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Li kiya dav gr Lykia lat Lycia lik Trm mis istorichnij region derzhava na pivdennomu zahodi Anatoliyi Maloyi Aziyi provinciya Rimskoyi imperiyi Nazva pohodit vid imeni narodu likijciv nashadkiv luvijciv sho naselyali basejn richki Ksant i prilegli teritoriyi na uzberezhzhi Seredzemnogo morya Likijci rozmovlyali odniyeyu z hetto luvijskih mov i koristuvalisya vlasnoyu abetkoyu stvorenoyu u V IV stolittyah do n e Likiya Nazvano na chestLik Krayina Turechchina Administrativna odinicyaSeredzemnomorskij region U mezhah prirodno geografichnogo ob yektaAnatoliya Kategoriya map na Vikishovishid Likiya u Vikishovishi Koordinati 36 44 00 pn sh 29 54 00 sh d 36 73333333336077544117870275 pn sh 29 90000000002777724716906960 sh d 36 73333333336077544117870275 29 90000000002777724716906960 Pershi derzhavi na teritoriyi Likiyi Mira i vidomi za hettskih chasiv buli naseleni plemenami solimiv i termiliv Zgadani u hettskih dokumentah i likijci Lukka ale todi voni naselyali zemli na zahid vid suchasnoyi Likiyi Vzhe v ti chasi isnuvali tisni stosunki likijciv iz grekami yihnij car Iobat buv rodichem korinfskih volodariv u Likiyi zgidno z mifami zdobuvav svoyi peremogi davnogreckij geroj Bellerofont a she ranishe likijci ciklopi dopomagali u budivnictvi tirinfskomu caryu Projtu i mikenskomu volodaryu Perseyu U Troyanskij vijni bilshist likijciv na choli iz caryami Glavkom i Sarpedonom voyuvali na boci troyanciv Za dobi arhayichnoyi Greciyi v Likiyi isnuvalo kilka desyatkiv mist derzhav ob yednanih u konfederaciyu na zrazok amfiktioniyi Najshanovanishim bogom likijciv buv analog greckogo Apollona zgodom same apollonova lira karbuvalasya na miscevih monetah Krayinu namagavsya priyednati do svoyih volodin lidijskij car Krez ale marno Do perskih volodin Likiyu priyednav u 546 do n e prote likijci zberegli samovryaduvannya U 468 do n e Likiya otrimala nezalezhnist i uvijshla do Deloskogo soyuzu ale zgodom povernulasya pid vladu persiv na choli z vlasnimi volodaryami Zemuridami v Limiri ta Garpagidami v Ksanti Vidomo zokrema sho u IV st do n e shidna chastina krayini perebuvala pid vladoyu carya na im ya Rimskij periodSyudi perenapravlyayetsya zapit Likiya rimska provinciya Na cyu temu potribna okrema stattya Aleksandr Velikij priyednav Likiyu do svoyih volodin majzhe bez sprotivu U 295 do n e krayina potrapila pid kontrol ptolemeyevskogo Yegiptu Formalno odnak vona zalishalasya samovryadnoyu teritoriyeyu pid nazvoyu na choli z U 197 do n e Likiyu vidvoyuvav Antioh III u 189 do n e rimlyani yaki viddali krayinu pid vladoyu tradicijnogo vorga likijciv Rodosu Misceve naselennya yak moglo chinilo sprotiv zokrema i z zbroyeyu v rukah Vreshti resht u 169 do n e rimlyani viznali nezalezhnist Likijskogo soyuzu Za chasiv nezalezhnosti Likiya perezhila dobu pidnesennya Istoriki narahovuyut u ci chasi do 70 likijskih mist sho perezhivali spravzhnij rozkvit U pershij polovini I st do n e tut utvorilosya samostijne carstvo Zeniketa V 42 do n e krayina bula neshadno pograbovana Brutom sho zbirav koshti na vijnu z Antoniyem i Oktavianom V 43 imperator Klavdij sprobuvav peretvoriti Likiyu v rimsku provinciyu ob yednavshi iz susidnoyu Pamfiliyeyu ale Neron povernuv krayini samostijnist V chasi pershih rimskih imperatoriv v likijskomu misti Rodiapol meshkav viznachnij likar Geraklit Pislya smerti Nerona Likiya nazavzhdi vtratila nezalezhnist U ci chasi krayinoyu rozpovsyudzhuyetsya hristiyanstvo Osoblivoyi slavi Likiya zdobula zavdyaki yepiskopu mista Miri Mikolaya yakij narodivsya v likijskomu misti Patara Za chasiv Feodosiya I Likiya znovu stala okremoyu provinciyeyu iz stoliceyu v Miri Mista LikiyiMira Demre Olimpos Fazelis Telmes Fethiye Ksant Simena Letoon PataraPosilannyahttp www lycianturkey com discovery lycia htm 8 veresnya 2015 u Wayback Machine