Фра́нц Фердина́нд (нім. Franz Ferdinand von Österreich-Este; повне ім'я — Франц Фердинанд Карл Людвіг Йозеф фон Габсбург ерцгерцог д'Есте; 18 грудня 1863, Грац, Австрійська Імперія, тепер Австрія — 28 червня 1914, Сараєво, Боснія і Герцеговина) — австрійський ерцгерцог, з 1896 року — наступник престолу Австро-Угорської монархії.
Франц Фердинанд | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
нім. Franz Ferdinand von Österreich-Este | ||||||
![]() | ||||||
Народився | 18 грудня 1863[1][2][…] Грац, Штирія, Австрійська імперія[4][5] | |||||
Помер | 28 червня 1914[1][2][…](50 років) Сараєво, кондомініум Боснія і Герцеговина, Австро-Угорщина[4][5] ·вогнепальне поранення | |||||
Поховання | d | |||||
Країна | ![]() ![]() | |||||
Діяльність | політик | |||||
Галузь | політика[6] | |||||
Знання мов | німецька[7] | |||||
Титул | ерцгерцог, d, d і d | |||||
Посада | монарх і член Палати панів Імперської Ради[d] | |||||
Військове звання | генерал від кавалерії | |||||
Конфесія | католицька церква | |||||
Рід | Габсбурги-Лотаринзькі | |||||
Батько | Карл Людвіг Габсбург | |||||
Мати | Марія Аннунціата Бурбон-Сицилійська | |||||
Брати, сестри | Марія Аннунціата Австрійська, Маргарита Софія Австрійська, Єлизавета Амалія Австрійська, Отто Франц Австрійський і Фердинанд Карл Австрійський | |||||
У шлюбі з | Софія Хотек | |||||
Діти | Софія Гогенберг[3], d, d і d[3] | |||||
Автограф | ![]() | |||||
Нагороди |
| |||||
IMDb | ID 0033626 | |||||
![]() | ||||||
|
З 1898 року — заступник головнокомандувача.
З 1906 року мав значний вплив на державні справи, поступово перебрав керівництво збройними силами імперії.
Намагаючись зменшити вплив угорців в імперії, виступав за перетворення Австро-Угорщини на триєдину австро-угорсько-югославську державу (триалізм). Підтримував Християнсько-соціальну партію.
28 червня 1914 року вбитий разом зі своєю дружиною графинею Софією Хотек (герцогиня Гогенберзька) у м. Сараєво (Боснія і Герцеговина) членами таємної сербської організації «Чорна рука». Безпосереднім виконавцем став Гаврило Принцип. Так зване сараєвське вбивство стало безпосереднім приводом до початку Першої світової війни 1914-1918 років.
Життєпис
Був старшим сином ерцгерцога Карла Людвіга — брата імператора Франца Йосипа і Марії Аннунціати (1843-1871), принцеси Обох Сицилій. Дядько Франца Фердинанда, ерцгерцог Максиміліан, зведений Наполеоном III на престол Мексики в ході французької інтервенції, в 1866 році розглядав можливість зречення на користь когось зі своїх племінників, щоб зберегти за Габсбургами корону, проте крах режиму Другої Імперії в Мексиці і розстріл самого Максиміліана перешкодили цим планам.
У 1875 році він успадкував значний маєток і ім'я д'Есте від представника однієї з гілок роду Габсбургів Франческо V, герцога Моденського, а в 1896 році, після смерті батька, став спадкоємцем австро-угорського престолу. Однак, фактично до престолу Франца Фердинанда стали готувати раніше, після самогубства кронпринца Рудольфа, єдиного сина Франца Йосипа, в 1889 році.
Страждав на туберкульоз і з метою виліковування багато подорожував морськими країнами. У 1893 році Франц Фердинанд здійснив велику подорож навколо світу, відвідавши Австралію, Нову Зеландію, Нові Гебриди, Соломонові острови, Нову Гвінею, Саравак, Таїланд, Японію. З Йокагами він пройшов до Ванкувера пароплавом «RMS Empress of China», і через Канаду повернувся до Європи. У 1895—1896 роках він видав у Відні опис навколосвітньої подорожі «Tagebuch meiner Reise um die Erde». У 1898 році Франца Фердинанда призначено заступником імператора у верховному командуванні армією. Час від часу імператор направляв його з представницькими місіями за кордон. Франц Фердинанд утворив власну «канцелярію» у віденській резиденції — Бельведерському палаці, де зібрав навколо себе радників: графа Черніна, фельдмаршала Конрада фон Гетцендорфа та інших.
У 1900 році Франц Фердинанд одружився морганатичним шлюбом на чеській графині Софії Хотек (1868-1914), з якою познайомився на балу в Празькому Граді. Вийшовши заміж, вона отримала титул княгині Гогенберг. Перед одруженням, проведеним за згодою імператора, Франц Фердинанд повинен був урочисто відректися для своїх майбутніх дітей від прав на престолонаслідування. Повідомлення про це і відповідний законопроєкт було прийнято в австрійському рейхсраті досить спокійно; тільки младочехи скористалися нагодою, щоб в черговий раз вимагати відділення богемської корони від австрійської. В угорському рейхстазі опозиція викликала гучну сцену; вона наполягала на тому, що угорські закони не знають морганатичних шлюбів, і, отже, шлюб Франца Фердинанда повинен бути визнаний цілком законним. Прем'єр-міністр Кальман Селль відстоював проєкт, і він був прийнятий лише після бурхливих дебатів.
Через відмінність позицій щодо застосування мов у військах, сформованих у різних регіонах імперії, сприяв відставці тодішнього військового міністра Генріха фон Пітрайха (1906), після чого сконцентрував у своїх руках вплив на армійські справи.
Сім'я Франца Фердинанда проживала в австрійському замку Гогенберг і в замку Конопіште, в Чехії. У Франца Фердинанда і Софії була одна дочка Софія і двоє синів — Максиміліан і Ернст. Вони носили прізвище Есте і титул князів Гогенберга. У 1938 році Максиміліан і Ернст Гогенберги, як родичі Австрійського дому і противники аншлюсу Австрії, були ув'язнені за наказом Гітлера у концтаборі Дахау. Максиміліана було звільнено через 6 місяців, а Ернста переведено до іншого табору і звільнено 1943 року. Вони обидва пережили війну, живі їхні нащадки.
Політична діяльність
Франц Фердинанд, який планував після вступу на престол бути імператором під ім'ям Франца II, був прихильником домінуючого положення католицької церкви і клерикалізму, але разом з тим дещо більшого лібералізму стосовно національних областей імперії.
У 1901 році Франц Фердинанд прийняв під своє піклування «католицький шкільний союз», причому виголосив промову, яка виражала його симпатію прагненням союзу і яка відстоювала необхідність рішучої боротьби з Los-von-Rom-Bewegung (рухом «Геть від Риму»). Промова ця викликала сильне обурення у всьому неклерикальному товаристві Австрії.
У 1902 році їздив як представник імператора в Лондон на святкування коронації Едуарда VII і в Санкт-Петербург з офіційним візитом. Під час останньої поїздки він хотів взяти з собою графа Зічі, голову Клерикально-народної партії. Селль, тодішній угорський міністр-президент, протестував проти цього, і Франц Фердинанд відмовився від поїздки з графом Зічі. Угорський Рейхстаг переважною більшістю голосів схвалив поведінку Селла.
Ідея тріалізму
Франц Фердинанд в політиці був жорстким реалістом: близько 1906 року він склав план перетворення Австро-Угорщини, який у разі його здійснення міг продовжити життя імперії Габсбургів, знизивши градус міжнаціональних суперечок. План був складений самим ерцгерцогом і , австро-румунським політиком і юристом. За цим планом імперія перетворювалася в Сполучені Штати Великої Австрії — триєдину державу (або Австро-Угорщина-Славію), утворювалися 12 національних автономій для кожної великої народності, яка мешкала в імперії. Від перетворення дуалістичної імперії в «триалістичну» вигравали і самі Габсбурги, і слов'янські народи. Чехи отримали б бажану автономію і відмовилися б від ідеї повалення влади Габсбургів.
Головним і найлютішим ворогом триалізму була угорська еліта. Угорщина в результаті компромісу з Габсбургами в 1867 році отримала владу над 1/2 території імперії. Гостроту протиріч з Францем Фердинандом продемонстрував його головний політичний опонент — прем'єр-міністр Угорщини граф Іштван Тиса: «Якщо престолонаслідник надумає здійснити свій план, я підніму проти нього національну революцію мадярів». Ця обставина робить імовірною причетність Тиси до підготовки замаху в Сараєво влітку 1914 року.
Франц Фердинанд виступав проти превентивної війни з Сербією, гарячим прихильником якої був його протеже начальник Генерального штабу армії Австро-Угорщини Франц Конрад фон Гетцендорф. Така війна неминуче вела б до зіткнення з Російською імперією, чого престолонаслідник прагнув уникнути в будь-якому випадку.
Вбивство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDBaeVlXNTZYMFpsY21ScGJtRnVaRjhsTWpaZlUyOXdhR2xsWDJsdVgxTmhjbUZxWlhadkxtcHdaeTh6TURCd2VDMUdjbUZ1ZWw5R1pYSmthVzVoYm1SZkpUSTJYMU52Y0docFpWOXBibDlUWVhKaGFtVjJieTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
28 червня 1914 року ерцгерцог Франц Фердинанд прибув у Сараєво на запрошення генерала Оскара Потіорека. «Млада Босна» вирішила вбити Фердинанда. Вбивство було доручено групі з шести змовників. Всі вони були молодими людьми, підданими Австро-Угорщини, сербськими уродженцями Боснії, за релігією — православні.
Незадовго до 10 ранку в неділю подружжя прибуло до Сараєва поїздом. О 10:10 кортеж з шести машин (ерцгерцог і графиня Хотек їхали в другій, разом з Потіореком), повз натовп, проїхав центральне відділення поліції. Машина ерцгерцога наблизилася до набережної річки Мілячкі — Аппель, де знаходилися змовники. Охорона престолонаслідника того дня була у меншому ніж зазвичай складі, детективи з Відня лишилися вдома.
Гімназист Неділько Чабринович (серб. Недељко Чабріновіћ) кинув у бік кортежу гранату, але промахнувся. Осколками був убитий шофер третьої машини і поранені її пасажири, а також поліцейський і перехожі з натовпу. Чабринович проковтнув заздалегідь підготовану отруту (ціанистий калій), але його тільки вирвало. Можливо, замість планованої отрути йому дали щось слабкіше. Він стрибнув у річку, але вже був схоплений, жорстоко побитий і переданий до рук австрійців. Інші змовники не змогли нічого зробити через те, що натовп затулив машину. План замаху, здавалось, провалився.
Франц Фердинанд поїхав у міську ратушу. Автомобілі проїхали повз Принципа. Чи тому, що вони тепер їхали швидко, чи від того, що, почувши гул вибуху, він вважав справу завершеною, Принцип вчинив так само, як Мехмедбашіч і Кубріловіч: він не скористався ні бомбою, ні револьвером.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6TDBkaGRuSnBiR3h2Y0hKcGJtTnBjQzVxY0djdk1qVXljSGd0UjJGMmNtbHNiRzl3Y21sdVkybHdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У ратуші ще нічого не знали про замах. Бургомістр-мусульманин почав було барвисту вітальну промову. Ерцгерцог різко його обірвав: «Досить дурниць! Ми приїхали сюди як гості, а нас зустрічають бомбами! Яка ницість!» Правда, тут же заткнувся і сказавши бургомістру: «Добре, говоріть вашу промову». Промову було виголошено, ерцгерцог сказав щось у відповідь. Після читання промов, один з придворних ерцгерцогського почту, барон Морс (Morsey), запропонував Потіореку розігнати з вулиць натовп, щоб забезпечити ерцгерцогу шлях до шпиталю, де він збирався відвідати пораненого графа Меріція, а згодом — музей Сараєво. У відповідь Потіорек сказав «Ви думаєте, що Сараєво кишить вбивцями?», на що Франц Фердинанд вирішив поїхати в лікарню відвідати поранених під час замаху.
Софі наполягла на тому, щоб їхати з ним. Їхати вирішили бічною набережною Аппель (Appel). Потіорек забув повідомити шоферові Францу Урбану про зміну маршруту. Шофер повернув на вулицю Франца Йосипа. Тільки на розі названої вулиці генерал Потіорек раптом помітив помилку. Він схопив шофера за плече і закричав: «Стій! Куди їдеш? По набережній!» Шофер швидко загальмував і зупинився, наскочивши на виступ тротуару. І почав повільно розвертати машину.
За дивним збігом, там виявився Гаврило Принцип, який виходив з магазину Моріца Шиллера. Він підбіг до машини, вихопив браунінг і з ходу вистрілив Софії в живіт, а коли Франц Фердинанд (сидів попереду дружини) повернувся, — прицілився і вистрілив йому в шию. Як і Чабринович, Принцип спробував отруїтися, але його теж вирвало. Потім він спробував застрелитися, але прибігли люди і відібрали у нього пістолет. Як і Чабриновича, його побили так жорстоко, що у в'язниці йому довелося ампутувати руку. За іншою версією маршрут не змінювали, а шофер першої машини допомагав змовникам.
Фердинанд і його дружина були перевезені в резиденцію губернатора. Софія померла через кілька секунд, Франц Фердинанд прожив 10 хвилин після поранення.
Загибель Франца Фердинанда від рук сербських терористів з'явилася для Австро-Угорщини приводом до оголошення ультиматуму Сербії. Сербію підтримала Росія, і це стало початком Першої світової війни.
Діти Франца Фердинанда народилися від морганатичного шлюбу, тому новим спадкоємцем старого Франца Йосифа I став племінник Франца Фердинанда, син померлого в 1906 році його молодшого брата Отто, 27-річний ерцгерцог Карл. У 1916 році він став останнім правителем Австро-Угорщини.
Нагороди
Австро-Угорщина
- Орден Золотого руна (1878)
- Королівський угорський орден Святого Стефана, великий хрест (1893)
- Хрест «За військові заслуги» (Австро-Угорщина) 3-го класу з діамантами
- Срібна медаль «За військові заслуги» (Австро-Угорщина)
- Відзнака «За 25 років служби»
- Пам'ятна медаль морського походу 1892 - 1893 років
- Ювілейна пам'ятна медаль 1898
- Ювілейний хрест
- Орден Чорного орла з ланцюгом
- Орден Червоного орла, великий хрест
- Королівський орден дому Гогенцоллернів, великий командорський хрест з ланцюгом
- Золотий хрест «За військові заслуги»
- Орден Андрія Первозванного
- Орден Святого Олександра Невського
- Орден Білого Орла (Російська імперія)
- Орден Святої Анни 1-го ступеня
- Орден Святого Станіслава 1-го ступеня
- Орден Вюртемберзької корони, великий хрест (1889)
- Золота ювілейна медаль
- Вищий орден Святого Благовіщення (1891)
- Орден Святих Маврикія та Лазаря, великий хрест (1891)
- Орден Корони Італії, великий хрест (1891)
- Орден Святого Йосипа, великий хрест (Велике герцогство Тоскана)
- Орден Святого Фердинанда за заслуги, великий хрест (Королівство Обох Сицилій)
- , великий хрест
- Орден Зірки Румунії, великий хрест
- (1897)
- Орден Лазні, почесний великий хрест (19 лютого 1901)
- Орден Підв'язки (15 липня 1902)
- Срібна (1902)
- Орден Вірності (Баден) (1908)
- Орден Бертольда I, великий хрест (1908)
Інші країни
- Орден Серафимів (Шведсько-Норвезька унія; 19 вересня 1890)
- Орден Білого Сокола, великий хрест (Велике герцогство Саксен-Веймар-Ейзенахське; 1892)
- Орден Хризантеми з ланцюгом (Японська імперія; 27 липня 1893)
- (Сіам; 1 червня 1902)
- Орден Карлоса III, великий хрест з ланцюгом (Іспанія; 5 травня 1906)
- Орден Слона (Данія; 12 травня 1908)
- , великий хрест (Князівство Ангальт)
- Орден Леопольда I, великий ланцюг (Бельгія)
- з ланцюгом (Третє Болгарське царство)
- Орден дому Саксен-Ернестіне, великий хрест
- Бальї Великого хреста честі і відданості (Мальтійський орден)
- , великий ланцюг (Джохор)
- Орден князя Данила I, великий хрест (Князівство Чорногорія)
- Орден Вендської корони, великий хрест з короною в руді (Мекленбург)
- Орден Заслуг герцога Петра-Фрідріха-Людвіга, великий хрест із золотою короною (Велике герцогство Ольденбург)
- , великий хрест (Португалія)
- Орден Рутової корони (Королівство Саксонія)
Примітки
- SNAC — 2010.
- Fid Backhouse and others Encyclopædia Britannica
- Lundy D. R. The Peerage
- Франц Фердинанд // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- Regional Database of the Central Bohemian Research Library in Kladno
- Czech National Authority Database
- CONOR.Sl
- Dash, Mike. The Origin of the Tale that Gavrilo Princip Was Eating a Sandwich When He Assassinated Franz Ferdinand. Процитовано 25 липня 2016.
Посилання
- Франц Фердинанд // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Franz Ferdinand Habsburg (англ.)
- Архикнязь Франц Фердинанд // Дїло, 29.06.1914
- Ніякий не пацифіст. Інтерв'ю з Альмою Ганніґ, біографом Франца Фердинанда // Die Zeit, Nº 11/2014, 6. März 2014; український переклад — Zbruch, 26.07.2014
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fra nc Ferdina nd nim Franz Ferdinand von Osterreich Este povne im ya Franc Ferdinand Karl Lyudvig Jozef fon Gabsburg ercgercog d Este 18 grudnya 1863 Grac Avstrijska Imperiya teper Avstriya 28 chervnya 1914 Sarayevo Bosniya i Gercegovina avstrijskij ercgercog z 1896 roku nastupnik prestolu Avstro Ugorskoyi monarhiyi Franc Ferdinandnim Franz Ferdinand von Osterreich EsteNarodivsya 18 grudnya 1863 1863 12 18 1 2 Grac Shtiriya Avstrijska imperiya 4 5 Pomer 28 chervnya 1914 1914 06 28 1 2 50 rokiv Sarayevo kondominium Bosniya i Gercegovina Avstro Ugorshina 4 5 vognepalne poranennyaPohovannya dKrayina Avstrijska imperiya DolitavshinaDiyalnist politikGaluz politika 6 Znannya mov nimecka 7 Titul ercgercog d d i dPosada monarh i chlen Palati paniv Imperskoyi Radi d Vijskove zvannya general vid kavaleriyiKonfesiya katolicka cerkvaRid Gabsburgi LotarinzkiBatko Karl Lyudvig GabsburgMati Mariya Annunciata Burbon SicilijskaBrati sestri Mariya Annunciata Avstrijska Margarita Sofiya Avstrijska Yelizaveta Amaliya Avstrijska Otto Franc Avstrijskij i Ferdinand Karl AvstrijskijU shlyubi z Sofiya HotekDiti Sofiya Gogenberg 3 d d i d 3 AvtografNagorodi Kavaler ordena Zolotogo runa Kavaler Velikogo hresta Korolivskogo ugorskogo ordena Svyatogo Stefana Hrest Za vijskovi zaslugi Avstro Ugorshina Medal Za vijskovi zaslugi Avstro Ugorshina Pam yatna medal morskogo pohodu 1892 1893 rokiv Hrest Za vislugu rokiv Avstriya Yuvilejna pam yatna medal 1898 Yuvilejnij hrest Orden Chornogo orlaVelikij Hrest ordena Chervonogo orla Velikij komandor ordena domu Gogencollerniv Zolotij hrest Za vijskovi zaslugi Orden Svyatogo Guberta Medal princa regenta Luyitpolda Velikij hrest ordena Koroni Vyurtemberg Vishij orden Svyatogo Blagovishennya Kavaler Velikogo Hresta ordena Svyatih Mavrikiya j Lazarya Kavaler Velikogo hresta ordena Koroni ItaliyiVerhovnij orden HristaKavaler Velikogo hresta ordena Svyatogo Grobu Gospodnogo Yerusalimskogo Orden Karolya I Kavaler Velikogo hresta ordena Zirki RumuniyiLicar Velikogo hresta velmishanovnogo ordena Lazni Orden Pidv yazkiOrden Virnosti Baden Orden Bertolda I Velike gercogstvo Baden Velikij hrest ordena Bilogo SokolaOrden Korolivskogo domu Chakri Orden SlonaOrden Alberta Vedmedya Angalt Orden Svyati Rivnoapostolni Kirilo ta Mefodij Velikij hrest ordena domu Saksen ErnestineOrden knyazya Danila I Orden Vendskoyi koroni Orden Zaslug gercoga Petra Fridriha LyudvigaOrden Rutovoyi koroni Orden Bilogo orla Serbiya Orden Svyatogo Andriya Pervozvannogo Orden Svyatogo Oleksandra Nevskogo Orden Bilogo Orla Rosijska Imperiya Orden Svyatoyi Anni 1 stupenyaOrden Svyatogo Stanislava 1 stupenyaIMDb ID 0033626 Mediafajli u Vikishovishi Z 1898 roku zastupnik golovnokomanduvacha Z 1906 roku mav znachnij vpliv na derzhavni spravi postupovo perebrav kerivnictvo zbrojnimi silami imperiyi Namagayuchis zmenshiti vpliv ugorciv v imperiyi vistupav za peretvorennya Avstro Ugorshini na triyedinu avstro ugorsko yugoslavsku derzhavu trializm Pidtrimuvav Hristiyansko socialnu partiyu 28 chervnya 1914 roku vbitij razom zi svoyeyu druzhinoyu grafineyu Sofiyeyu Hotek gercoginya Gogenberzka u m Sarayevo Bosniya i Gercegovina chlenami tayemnoyi serbskoyi organizaciyi Chorna ruka Bezposerednim vikonavcem stav Gavrilo Princip Tak zvane sarayevske vbivstvo stalo bezposerednim privodom do pochatku Pershoyi svitovoyi vijni 1914 1918 rokiv ZhittyepisBuv starshim sinom ercgercoga Karla Lyudviga brata imperatora Franca Josipa i Mariyi Annunciati 1843 1871 princesi Oboh Sicilij Dyadko Franca Ferdinanda ercgercog Maksimilian zvedenij Napoleonom III na prestol Meksiki v hodi francuzkoyi intervenciyi v 1866 roci rozglyadav mozhlivist zrechennya na korist kogos zi svoyih pleminnikiv shob zberegti za Gabsburgami koronu prote krah rezhimu Drugoyi Imperiyi v Meksici i rozstril samogo Maksimiliana pereshkodili cim planam U 1875 roci vin uspadkuvav znachnij mayetok i im ya d Este vid predstavnika odniyeyi z gilok rodu Gabsburgiv Franchesko V gercoga Modenskogo a v 1896 roci pislya smerti batka stav spadkoyemcem avstro ugorskogo prestolu Odnak faktichno do prestolu Franca Ferdinanda stali gotuvati ranishe pislya samogubstva kronprinca Rudolfa yedinogo sina Franca Josipa v 1889 roci Strazhdav na tuberkuloz i z metoyu vilikovuvannya bagato podorozhuvav morskimi krayinami U 1893 roci Franc Ferdinand zdijsniv veliku podorozh navkolo svitu vidvidavshi Avstraliyu Novu Zelandiyu Novi Gebridi Solomonovi ostrovi Novu Gvineyu Saravak Tayiland Yaponiyu Z Jokagami vin projshov do Vankuvera paroplavom RMS Empress of China i cherez Kanadu povernuvsya do Yevropi U 1895 1896 rokah vin vidav u Vidni opis navkolosvitnoyi podorozhi Tagebuch meiner Reise um die Erde U 1898 roci Franca Ferdinanda priznacheno zastupnikom imperatora u verhovnomu komanduvanni armiyeyu Chas vid chasu imperator napravlyav jogo z predstavnickimi misiyami za kordon Franc Ferdinand utvoriv vlasnu kancelyariyu u videnskij rezidenciyi Belvederskomu palaci de zibrav navkolo sebe radnikiv grafa Chernina feldmarshala Konrada fon Getcendorfa ta inshih U 1900 roci Franc Ferdinand odruzhivsya morganatichnim shlyubom na cheskij grafini Sofiyi Hotek 1868 1914 z yakoyu poznajomivsya na balu v Prazkomu Gradi Vijshovshi zamizh vona otrimala titul knyagini Gogenberg Pered odruzhennyam provedenim za zgodoyu imperatora Franc Ferdinand povinen buv urochisto vidrektisya dlya svoyih majbutnih ditej vid prav na prestolonasliduvannya Povidomlennya pro ce i vidpovidnij zakonoproyekt bulo prijnyato v avstrijskomu rejhsrati dosit spokijno tilki mladochehi skoristalisya nagodoyu shob v chergovij raz vimagati viddilennya bogemskoyi koroni vid avstrijskoyi V ugorskomu rejhstazi opoziciya viklikala guchnu scenu vona napolyagala na tomu sho ugorski zakoni ne znayut morganatichnih shlyubiv i otzhe shlyub Franca Ferdinanda povinen buti viznanij cilkom zakonnim Prem yer ministr Kalman Sell vidstoyuvav proyekt i vin buv prijnyatij lishe pislya burhlivih debativ Cherez vidminnist pozicij shodo zastosuvannya mov u vijskah sformovanih u riznih regionah imperiyi spriyav vidstavci todishnogo vijskovogo ministra Genriha fon Pitrajha 1906 pislya chogo skoncentruvav u svoyih rukah vpliv na armijski spravi Sim ya Franca Ferdinanda prozhivala v avstrijskomu zamku Gogenberg i v zamku Konopishte v Chehiyi U Franca Ferdinanda i Sofiyi bula odna dochka Sofiya i dvoye siniv Maksimilian i Ernst Voni nosili prizvishe Este i titul knyaziv Gogenberga U 1938 roci Maksimilian i Ernst Gogenbergi yak rodichi Avstrijskogo domu i protivniki anshlyusu Avstriyi buli uv yazneni za nakazom Gitlera u konctabori Dahau Maksimiliana bulo zvilneno cherez 6 misyaciv a Ernsta perevedeno do inshogo taboru i zvilneno 1943 roku Voni obidva perezhili vijnu zhivi yihni nashadki Politichna diyalnistFranc Ferdinand yakij planuvav pislya vstupu na prestol buti imperatorom pid im yam Franca II buv prihilnikom dominuyuchogo polozhennya katolickoyi cerkvi i klerikalizmu ale razom z tim desho bilshogo liberalizmu stosovno nacionalnih oblastej imperiyi U 1901 roci Franc Ferdinand prijnyav pid svoye pikluvannya katolickij shkilnij soyuz prichomu vigolosiv promovu yaka virazhala jogo simpatiyu pragnennyam soyuzu i yaka vidstoyuvala neobhidnist rishuchoyi borotbi z Los von Rom Bewegung ruhom Get vid Rimu Promova cya viklikala silne oburennya u vsomu neklerikalnomu tovaristvi Avstriyi U 1902 roci yizdiv yak predstavnik imperatora v London na svyatkuvannya koronaciyi Eduarda VII i v Sankt Peterburg z oficijnim vizitom Pid chas ostannoyi poyizdki vin hotiv vzyati z soboyu grafa Zichi golovu Klerikalno narodnoyi partiyi Sell todishnij ugorskij ministr prezident protestuvav proti cogo i Franc Ferdinand vidmovivsya vid poyizdki z grafom Zichi Ugorskij Rejhstag perevazhnoyu bilshistyu golosiv shvaliv povedinku Sella Ideya trializmuFranc Ferdinand v politici buv zhorstkim realistom blizko 1906 roku vin sklav plan peretvorennya Avstro Ugorshini yakij u razi jogo zdijsnennya mig prodovzhiti zhittya imperiyi Gabsburgiv znizivshi gradus mizhnacionalnih superechok Plan buv skladenij samim ercgercogom i avstro rumunskim politikom i yuristom Za cim planom imperiya peretvoryuvalasya v Spolucheni Shtati Velikoyi Avstriyi triyedinu derzhavu abo Avstro Ugorshina Slaviyu utvoryuvalisya 12 nacionalnih avtonomij dlya kozhnoyi velikoyi narodnosti yaka meshkala v imperiyi Vid peretvorennya dualistichnoyi imperiyi v trialistichnu vigravali i sami Gabsburgi i slov yanski narodi Chehi otrimali b bazhanu avtonomiyu i vidmovilisya b vid ideyi povalennya vladi Gabsburgiv Golovnim i najlyutishim vorogom trializmu bula ugorska elita Ugorshina v rezultati kompromisu z Gabsburgami v 1867 roci otrimala vladu nad 1 2 teritoriyi imperiyi Gostrotu protirich z Francem Ferdinandom prodemonstruvav jogo golovnij politichnij oponent prem yer ministr Ugorshini graf Ishtvan Tisa Yaksho prestolonaslidnik nadumaye zdijsniti svij plan ya pidnimu proti nogo nacionalnu revolyuciyu madyariv Cya obstavina robit imovirnoyu prichetnist Tisi do pidgotovki zamahu v Sarayevo vlitku 1914 roku Franc Ferdinand vistupav proti preventivnoyi vijni z Serbiyeyu garyachim prihilnikom yakoyi buv jogo protezhe nachalnik Generalnogo shtabu armiyi Avstro Ugorshini Franc Konrad fon Getcendorf Taka vijna neminuche vela b do zitknennya z Rosijskoyu imperiyeyu chogo prestolonaslidnik pragnuv uniknuti v bud yakomu vipadku VbivstvoDokladnishe Sarayevske vbivstvo Franc Ferdinand z druzhinoyu v Sarayevi 28 chervnya 1914 roku ercgercog Franc Ferdinand pribuv u Sarayevo na zaproshennya generala Oskara Potioreka Mlada Bosna virishila vbiti Ferdinanda Vbivstvo bulo dorucheno grupi z shesti zmovnikiv Vsi voni buli molodimi lyudmi piddanimi Avstro Ugorshini serbskimi urodzhencyami Bosniyi za religiyeyu pravoslavni Nezadovgo do 10 ranku v nedilyu podruzhzhya pribulo do Sarayeva poyizdom O 10 10 kortezh z shesti mashin ercgercog i grafinya Hotek yihali v drugij razom z Potiorekom povz natovp proyihav centralne viddilennya policiyi Mashina ercgercoga nablizilasya do naberezhnoyi richki Milyachki Appel de znahodilisya zmovniki Ohorona prestolonaslidnika togo dnya bula u menshomu nizh zazvichaj skladi detektivi z Vidnya lishilisya vdoma Gimnazist Nedilko Chabrinovich serb Nedeљko Chabrinoviћ kinuv u bik kortezhu granatu ale promahnuvsya Oskolkami buv ubitij shofer tretoyi mashini i poraneni yiyi pasazhiri a takozh policejskij i perehozhi z natovpu Chabrinovich prokovtnuv zazdalegid pidgotovanu otrutu cianistij kalij ale jogo tilki virvalo Mozhlivo zamist planovanoyi otruti jomu dali shos slabkishe Vin stribnuv u richku ale vzhe buv shoplenij zhorstoko pobitij i peredanij do ruk avstrijciv Inshi zmovniki ne zmogli nichogo zrobiti cherez te sho natovp zatuliv mashinu Plan zamahu zdavalos provalivsya Franc Ferdinand poyihav u misku ratushu Avtomobili proyihali povz Principa Chi tomu sho voni teper yihali shvidko chi vid togo sho pochuvshi gul vibuhu vin vvazhav spravu zavershenoyu Princip vchiniv tak samo yak Mehmedbashich i Kubrilovich vin ne skoristavsya ni bomboyu ni revolverom Gavrilo Princip U ratushi she nichogo ne znali pro zamah Burgomistr musulmanin pochav bulo barvistu vitalnu promovu Ercgercog rizko jogo obirvav Dosit durnic Mi priyihali syudi yak gosti a nas zustrichayut bombami Yaka nicist Pravda tut zhe zatknuvsya i skazavshi burgomistru Dobre govorit vashu promovu Promovu bulo vigolosheno ercgercog skazav shos u vidpovid Pislya chitannya promov odin z pridvornih ercgercogskogo pochtu baron Mors Morsey zaproponuvav Potioreku rozignati z vulic natovp shob zabezpechiti ercgercogu shlyah do shpitalyu de vin zbiravsya vidvidati poranenogo grafa Mericiya a zgodom muzej Sarayevo U vidpovid Potiorek skazav Vi dumayete sho Sarayevo kishit vbivcyami na sho Franc Ferdinand virishiv poyihati v likarnyu vidvidati poranenih pid chas zamahu Sofi napolyagla na tomu shob yihati z nim Yihati virishili bichnoyu naberezhnoyu Appel Appel Potiorek zabuv povidomiti shoferovi Francu Urbanu pro zminu marshrutu Shofer povernuv na vulicyu Franca Josipa Tilki na rozi nazvanoyi vulici general Potiorek raptom pomitiv pomilku Vin shopiv shofera za pleche i zakrichav Stij Kudi yidesh Po naberezhnij Shofer shvidko zagalmuvav i zupinivsya naskochivshi na vistup trotuaru I pochav povilno rozvertati mashinu Za divnim zbigom tam viyavivsya Gavrilo Princip yakij vihodiv z magazinu Morica Shillera Vin pidbig do mashini vihopiv brauning i z hodu vistriliv Sofiyi v zhivit a koli Franc Ferdinand sidiv poperedu druzhini povernuvsya pricilivsya i vistriliv jomu v shiyu Yak i Chabrinovich Princip sprobuvav otruyitisya ale jogo tezh virvalo Potim vin sprobuvav zastrelitisya ale pribigli lyudi i vidibrali u nogo pistolet Yak i Chabrinovicha jogo pobili tak zhorstoko sho u v yaznici jomu dovelosya amputuvati ruku Za inshoyu versiyeyu marshrut ne zminyuvali a shofer pershoyi mashini dopomagav zmovnikam Forma Franca Ferdinanda yaka bula na nomu u den ubivstva Vijskovo istorichnij muzej Vidnya Ferdinand i jogo druzhina buli perevezeni v rezidenciyu gubernatora Sofiya pomerla cherez kilka sekund Franc Ferdinand prozhiv 10 hvilin pislya poranennya Zagibel Franca Ferdinanda vid ruk serbskih teroristiv z yavilasya dlya Avstro Ugorshini privodom do ogoloshennya ultimatumu Serbiyi Serbiyu pidtrimala Rosiya i ce stalo pochatkom Pershoyi svitovoyi vijni Diti Franca Ferdinanda narodilisya vid morganatichnogo shlyubu tomu novim spadkoyemcem starogo Franca Josifa I stav pleminnik Franca Ferdinanda sin pomerlogo v 1906 roci jogo molodshogo brata Otto 27 richnij ercgercog Karl U 1916 roci vin stav ostannim pravitelem Avstro Ugorshini NagorodiAvstro Ugorshina Orden Zolotogo runa 1878 Korolivskij ugorskij orden Svyatogo Stefana velikij hrest 1893 Hrest Za vijskovi zaslugi Avstro Ugorshina 3 go klasu z diamantami Sribna medal Za vijskovi zaslugi Avstro Ugorshina Vidznaka Za 25 rokiv sluzhbi Pam yatna medal morskogo pohodu 1892 1893 rokiv Yuvilejna pam yatna medal 1898 Yuvilejnij hrestKorolivstvo Prussiya Orden Chornogo orla z lancyugom Orden Chervonogo orla velikij hrest Korolivskij orden domu Gogencollerniv velikij komandorskij hrest z lancyugom Zolotij hrest Za vijskovi zaslugi Rosijska imperiya Orden Andriya Pervozvannogo Orden Svyatogo Oleksandra Nevskogo Orden Bilogo Orla Rosijska imperiya Orden Svyatoyi Anni 1 go stupenya Orden Svyatogo Stanislava 1 go stupenyaKorolivstvo Bavariya Orden Svyatogo Guberta 1895 Medal princa regenta LuyitpoldaKorolivstvo Vyurtemberg Orden Vyurtemberzkoyi koroni velikij hrest 1889 Zolota yuvilejna medalKorolivstvo Italiya Vishij orden Svyatogo Blagovishennya 1891 Orden Svyatih Mavrikiya ta Lazarya velikij hrest 1891 Orden Koroni Italiyi velikij hrest 1891 Orden Svyatogo Josipa velikij hrest Velike gercogstvo Toskana Orden Svyatogo Ferdinanda za zaslugi velikij hrest Korolivstvo Oboh Sicilij Vatikan Verhovnij orden Hrista Yerusalimskij Orden Svyatogo Grobu Gospodnogo velikij hrestRumunske korolivstvo velikij hrest Orden Zirki Rumuniyi velikij hrestBritanska imperiya 1897 Orden Lazni pochesnij velikij hrest 19 lyutogo 1901 Orden Pidv yazki 15 lipnya 1902 Sribna 1902 Velike gercogstvo Baden Orden Virnosti Baden 1908 Orden Bertolda I velikij hrest 1908 Inshi krayini Orden Serafimiv Shvedsko Norvezka uniya 19 veresnya 1890 Orden Bilogo Sokola velikij hrest Velike gercogstvo Saksen Vejmar Ejzenahske 1892 Orden Hrizantemi z lancyugom Yaponska imperiya 27 lipnya 1893 Siam 1 chervnya 1902 Orden Karlosa III velikij hrest z lancyugom Ispaniya 5 travnya 1906 Orden Slona Daniya 12 travnya 1908 velikij hrest Knyazivstvo Angalt Orden Leopolda I velikij lancyug Belgiya z lancyugom Tretye Bolgarske carstvo Orden domu Saksen Ernestine velikij hrest Balyi Velikogo hresta chesti i viddanosti Maltijskij orden velikij lancyug Dzhohor Orden knyazya Danila I velikij hrest Knyazivstvo Chornogoriya Orden Vendskoyi koroni velikij hrest z koronoyu v rudi Meklenburg Orden Zaslug gercoga Petra Fridriha Lyudviga velikij hrest iz zolotoyu koronoyu Velike gercogstvo Oldenburg velikij hrest Portugaliya Orden Rutovoyi koroni Korolivstvo Saksoniya PrimitkiSNAC 2010 d Track Q29861311 Fid Backhouse and others Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 Lundy D R The Peerage d Track Q67129259d Track Q21401824 Franc Ferdinand Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 Regional Database of the Central Bohemian Research Library in Kladno d Track Q105821202 Czech National Authority Database d Track Q13550863 CONOR Sl d Track Q16744133 Dash Mike The Origin of the Tale that Gavrilo Princip Was Eating a Sandwich When He Assassinated Franz Ferdinand Procitovano 25 lipnya 2016 PosilannyaFranc Ferdinand Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Franz Ferdinand Habsburg angl Arhiknyaz Franc Ferdinand Dyilo 29 06 1914 Niyakij ne pacifist Interv yu z Almoyu Gannig biografom Franca Ferdinanda Die Zeit Nº 11 2014 6 Marz 2014 ukrayinskij pereklad Zbruch 26 07 2014