Квасилів — селище в Україні, у Рівненській громаді Рівненського району Рівненської області. Населення становить 9344 мешканців (2022). Залізнична станція на лінії Рівне — Здолбунів. Засноване в 1445 році. Статус смт із 1978 року.
селище Квасилів | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | |||||
Область | Рівненська область | ||||
Район | Рівненський район | ||||
Громада | Рівненська громада | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1445 | ||||
Статус | із 1959 року | ||||
Площа | 5,11 км² | ||||
Населення | ▲ 9344 (24.02.2022) | ||||
Густота | 1820 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 35350 | ||||
Телефонний код | +380 362 | ||||
Географічні координати | H G O | ||||
Водойма | річка Устя | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Квасилів | ||||
До райцентру: | |||||
- залізницею: | 5 км | ||||
- автошляхами: | 7 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- залізницею: | 5 км | ||||
- автошляхами: | 7 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 35350, Рівненська обл., Рівненський р-н, смт Квасилів, вул. Б. Хмельницького, 2 | ||||
Карта | |||||
![]() Квасилів | |||||
![]() Квасилів | |||||
|
Назва
Назва «Квасилів» походить від прізвища — Квасило. У нього кінцеве «ило», приєднане до кореневого «Квас» мало значення чогось негативного. А прізвище Квас (Іван Квас із Луцька) засвідчене з 1488 року. Не ясно лише, чому когось Квасилом прозивали. Можливо за те, що мав «кислу» подобу, або «квасив губи» проявляючи невдоволення.
Легенда
Якось навесні, коли Устя розкинула свої води на десять миль, три околишні малоземельні з півдня подалися шукати нові «займи» для нової оселі. У надвечір'я після довгих пошуків наглянули місцину, яка всім прийшла до вподоби. І тут, біля джерельця, почали підбирати «зайшлі» назву. У той час один з них черпнув джерельної води й каже: «о то справжнє квасило! Таку гірку пробую уперше!». Пожурились вони та й зійшлися на тому, що назвали цю місцину — КВАСИЛО. Від цього і пішла назва — Квасилів.
Старожили бережуть у пам'яті немало цікавого з Історії поселення, його назв. Ось дещо з розповідей: Від селища Здолбунів через Квасилів до Усті пробивалась річечка Рудка (нині ледь помітний струмок) названа вона так за її рудий колір води. У південній околиці селища були урочища: Безодня (нині збудована школа), Трясовина (нині вулиця Молодіжна), Плав (великий надрічковий заливний луг), Кемпа (острівок на річці), під литейко (місцевість на території ливарного заводу), Сліпа вулиця та інші.
Історія
У записках Квасилів виринає з 1445 року. Тоді воєвода Степан засвідчує зустріч краян серед яких був пан . 26 травня 1460 року «пан Ванко з Квасилова» — холмський каштелян — згадується в книгах Галицького суду. У 1470 році зроблено запис: «Се я син Джусин із Квасилова визнаваю, их я князю Семену Васильевичу дедечу Збаразкому продал есми весную отчизну и дедину свою на веки веков».
Там же згадується «Квасиловский став».
Особливо виразні координати Квасилова дає грамота 1478 року. У ній читаємо: «Я пан Ванко Чкусевич из Квасилова пан Холмский чиним значенито сим нашим листом хто на него посмотрит или чтучи его услышит кому я буду потребизн иж своим братаничом с паном Олехном Чжусою по нашей по доброй воли без каждого принуждения имели семо дел у нашей дедечной отчизне. Мне пану Ванку досталося на мою дельницю Квасилова Басов Кут».
У 1496 році Квасилів зруйнували татари, які робили набіги на Волинь. Але село швидко відбудувалося.
Акт 1541 року засвідчує у «Квасиловском имении» велику повінь, внаслідок якої були затоплені «нивы и пастбища Усти». Під чим же роком є опис пожежі лісу у «Квасиловского двора».
За люблінською унією 1569 року Квасилів разом з іншими містами та селами до кінця 18 століття перебував під владою польських феодалів.
Протягом усієї історії від початку існування Квасилів був центром як політичного, так і громадського життя Волині. Адже у 1603 році «Квасилів є селом приналежним до Рівного», як власність князя Олександра Острозького.
Під час визвольної війни українського народу під проводом Хмельницького з весни до кінця 1648 року в околицях діяв повстанський загін. Після Переяславської ради Квасилів залишився під владою Польщі.
Взимку 1660 року московські війська розбили польсько-шляхетське військо А. Потоцького та звільнили село. Але за Андрусівським договором 1667 року село знову відійшло до Польщі.
Перший етап масового переселення чехів на територію України відбувся ще в першій половині 18 століття на заклик імператриці Катерини другої, а саме у Крим. Другий етап колонізації розпочався на заклик царя Олександра другого у 60-70 роки 19 ст., а саме на Волинь, куди входили Луцький, Рівненський та Житомирський повіти, а також у Таврійську губернію. Ті чехи, які купили собі землі та осіли на Волині, так і стали називатися волинськими чехами.
Ініціатором заснування Квасилова був Йозеф Перни, який навесні 1869 року створив спілку з Антоніном Странским та Франтішком Райхлом, а потім і з допомогою Вацлава Земана, Шлісіка, Мартінка, Зіха, Коштяла, Олмра купили землі у князів польських братів Зігмунда та Карла Радзивілів за 20 000 рублів в сріблі. Величина землі з маєтком становила 1897 моргів. Фактично земля Квасилова була дуже болотяною, однак чехи її купити лише з тієї причини, що через Квасилів зі Здолбунова до Рівного планувалося будівництво залізничної дороги в напрямку Київ-Брест-Варшава. Таку інформацію отримали інші знайомі чехи і почали долучатися до спілки засновників Квасилова, який в подальшому став найбільшим, найстаршим, найвідомішим культурним та промисловим центром серед інших поселень на Волині. Тут збудували польсько-чеську школу, де викладав відомий вчитель Владімир Томаш (похований на квасилівському чеському кладовищі). Збудовано православну церкву, яка від 1895 року і до наших днів здійснює богослужіння.
У 1911 році було створено перше пожежно-спортивне товариство «Сокіл» та єдиний на Волині стадіон. Першим головою цього товариства був обраний Антоній Перний. На початку 20 століття В Квасилові запрацювали пошта, бібліотека, книгарня, друкарня тижневика «Глас Волині». Перший номер якого вийшов 1 травня 1926 року. Це видання на початку мало 850 передплатників, редактором журналу був письменник Антоній Перний, а після його смерті - син Вацлав Перний. Інформацію брали з "Волинських губернських відомостей" та "Життя Волині", перекладаючи її з російської мови на чеську. Пізніше в цій друкарні вийшли книги "Хроніки Квасилова" та "Чехи на Волині".
Спорудження залізниці з Києва до Бреста розпочалося у 1871 році. Її напрямок ішов через Квасилів. Ця справа просувалася повільно. Лише у 1923 році тут була встановлена вивіска та побудована маленька залізнична станція, будівля якої і зараз стоїть на платформі Квасилів.
- Каса для продажу залізничних квитків у Квасилові 1923 р. ХХ ст.
- Залізнична станція у Квасилові 2021 р. (колишнє приміщення каси)
Квасилівські чехи проклали бруківку на новостворених вулицях селища (Головній, Шкільній, Фабричній, Соборній, Сліпій, На Туганє, Враштіловей, Тренчин та інших). Проведено елетрофікацію селища. Тут запрацювали потужні підприємства: ливарно-механічний завод Ярослава та Владіміра Сваровських, пивзавод Йозефа Земана, ливарня Антоніна Пернего, водно-паровий млин, хмелефабрика та виробництво пасків та шпагату Антоніна Яндури, маєток якого і сама хмелефабрика знайома усім квасилівчанам і донині. Пам’ятник пана Яндури до цього часу стоїть на квасилівському чеському кладовищі, а родині власників пивзаводів на Волині на кладовищі нашого селища стоїть пам’ятний склеп. Тут ще працювали молочарня, пилорама, сушарні хмелю, оскільки вирощування хмелю було в пріоритеті чеської громади. Його вирощування стало сприяти зростанню і багатству Квасилова. У той час Квасилів був найбільшим селом з вирощування й обробки хмелю у цілій Росії. Коли у 1908 році створювалося Волинське хмелярське товариство, у Квасилові було понад 12 тисяч кіп (копа - 60 штук) жердин хмелю. А у 1929 році тут були збудовані найбільші на волині суширки для хмелю.
- Приміщення колишньої хмелефабрики 2021 р.
-
-
Серед відомих закладів того часу - ресторан-їдальня з танцювальною залою пана Духачка та Франтішка Райхла, магазини продовольчих, промислових та будівельних товарів. Вечорами закохані пари гуляли вулицею кохання та насолоджувались жаб’ячим кумканям з річки Устя, садами фруктових дерев, каштанами, липами та луками родини Шлісікових, які й до цього часу видніються за угіддями нащадків цієї родини, сім'ї Дмитруків, що мешкають в кінці вулиці Богдана Хмельницького. У 1927р. відкрито чесько-словацьке консульство. Його послугами користувалися усі чеські поселення на Волині аж до 1939р., Консулами були призначені квасилівчани інженер Владімір Сваровский та Їжі Шмолік, а згодом вчитель квасилівської чеської школи Владімір Томаш. Пам’ятник йому встановлено на кладовищі.
В роки першої та другої світових війн чехи мужньо воювали на всіх фронтах проти агресора: у першу світову проти Австро-Угорщини, а в другу світову проти гітлерівської Німеччини. Але за часів Радянської влади в силу різних обставин (націоналізації маєтків та підприємств, примусового прийняття громадянства Радянського Союзу, репресій відомих чеських промисловців, таких як родини інженера Владіміра Сваровського, яких вивезли до Казахстану, а доля самого Владіміра невідома, сина Антоніна Пернего Вячеслава, Глейха Олександра), волинські чехи змушені були вибирати чи лишаються вони в УРСР, чи емігрують на свою історичну батьківщину до Чехії. 18 квітня 1947р. почалася далека дорога волинських чеських родин зі Здолбунівського залізничного вокзалу до рідної країни. В силу інших різних для кожної чеської родини обставин, деякі сім’ї лишилися й надалі проживати на теренах Волині, Львівщини, Миколаївщини, Рівненщини, Запоріжської, Одеської, Житомирської, Вінницької областей та в містах Криму Сімферополі та Джанкої.
9 липня 2017 року митрополит Епіфаній в Квасилові звершив освячення храму на честь первоверховних апостолів Петра і Павла.
- Храм Петра і Павла у Квасилові
-
У 2020 році селище увійшло до складу Рівненської ОТГ.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 97,88 % |
російська | 1,64 % |
білоруська | 0,37 % |
молдовська | 0,04 % |
гагаузька | 0,01 % |
польська | 0,01 % |
Фотогалерея
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pNWZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRSbDh3TkM1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGxCSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd4SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVRd0pVSXlMbDhsUkRBbE9VSWxSREVsT0VNbFJEQWxRaklsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVJM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhHWHpBMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Пам'ятки
Встановлено пам'ятники
- Постраждалим внаслідок Чорнобильської катастрофи
- Односельчанам, які загинули в роки Великої Вітчизняної Війни (1941-1945)
- Односельчанам, які загинули в роки Війни в Афганістані (1979—1989)
- Пам'ятник постраждалим внаслідок Чорнобильської катастрофи
- Пам'ятник односельчанам, які загинули в роки Великої Вітчизняної Війни (1941-1945)
- Пам'ятник односельчанам, які загинули в роки Війни в Афганістані (1979—1989)
Встановлено меморіальні дошки
- До 150-річчя Чеського Квасилова. Засновникам Й.Перному, Ф.Райхлу, А.Странському та чехам-поселенцям, які зробили вагомий внесок у розвиток Квасилова як культурно-просвітницького, спортивного та промислового центру Чехів на Волині (1970-1947).
- Пам'яті Кочмара Анатолія Семеновича (1939-2007), керівника заводу "Рівнесільмаш" впродовж 1979-2002 років. Фундатор розбудови машинобудівної галузі та селища Квасилів.
- Пам'яті Ромера Андрія Петровича (1947-2013), першого директора Квасилівського професійно технічного училища №16 з 1988 по 2005 рік, Ветерана війни в Афганістані.
- Пам'яті Суліцького Олександра Сергійовича (1979-2014), героя-захисника, учасника АТО, який боронив суверенітет та територіальну цілісність України. Загинув під час виконання бойового завдання.
- Меморіальна дошка до 150-річчя Чеського Квасилова.
- Пам'яті Кочмара Анатолія Семеновича (1939-2007), керівника заводу "Рівнесільмаш" впродовж 1979-2002 років.
- Пам'яті Ромера Андрія Петровича (1947-2013), першого директора Квасилівського професійно технічного училища №16 з 1988 по 2005 рік.
- Пам'яті Суліцького Олександра Сергійовича (1979-2014), героя-захисника, учасника АТО.
Навчальні заклади
- Квасилівський ліцей
- Квасилівський професійний ліцей
- Квасилівський дошкільний навчальний заклад ясла-садок
- Квасилівська дитяча музична школа
- Зал боротьби (дзюдо та самбо)
- Квасилівський ліцей
- Квасилівський професійний ліцей
-
- Будинок культури смт Квасилів
Персоналії
- Волянський Степан Пилипович (1922—2014)
Нагороди: Орден Вітчизняної війни , Медаль «За перемогу над Німеччиною у Великій Вітчизняній війні 1941—1945 рр.», ювілейні медалі. - Демченко Михайло Антонович (1919—2014)
Народився на Київщині. 15 вересня 1939 року був призваний до лав армії. В грудні 1939 р. брав участь у радянсько-фінській війні. Велику Вітчизняну війну пройшов від початку до кінця, отримав поранення. У 1961 році разом із сім'єю переїхав до Квасилова. Займався письменницькою діяльністю: писав поетичні твори, у тому числі і на воєнну тематику. Серед них — вірші «Смерть матері», «Турбота про ветеранів», «Спогади про сталінізм», «Паспорт України» та ін. Нагороди: Орден Вітчизняної війни, Орден «За мужність», 11 медалей. - Цукерман Ісаак Файбусевич (1923—2010)
Народився на Брянщині. Був призваний на фронт у 1941 р. Воював на Білоруському фронті у складі 67-ї бригади 8-го корпусу 139-го танкового полку. У Східній Пруссії отримав тяжке осколкове поранення. Війну закінчив у званні капітана танкових військ. У 60-х роках 20 ст. із сім'єю оселився у Квасилові. Нагороди: орден Слави 3-го ступеня, Орден Червоної Зірки, Орден «За мужність», медалі: «За взяття Берліна», «За визволення Варшави», «За визволення Белграда». - Закотюк Микола Степанович — український футболіст.
- Коваль Микола Леонідович (нар. 1952) — український військовий льотчик-ас.
- Мисюра Федір Миколайович (1983) — старший сержант Збройних сил України, кавалер ордена «За мужність» III ступеня.
- Полов'ян Дмитро Едуардович (* 1996) — молодший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Учасник Ігор нескорених-2023.
- Ромащенко Людмила Іванівна — український літературознавець, критик, перекладач, доктор філологічних наук, професор.
- Суліцький Олександр Сергійович (1979—2014) — сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Тарасенко Олександр Леонідович — хоровий диригент, композитор, педагог. Заслужений діяч мистецтв України.
- Волянський Степан Пилипович
- Демченко Михайло Антонович
- Цукерман Ісаак Файбусевич
- Суліцький Олександр Сергійович
- Вадим Дзюнько
Година Ілля Володимирович — відомий український пивовар, уродженець смт Квасилів. Популяризатор високої пивної культури та слабоалкогольних хмільних напоїв. Учасник Всеукраїнських молодіжних пивних фестивалів та організатор творчих подій в Рівному та рівненському районі.
Вадим Дзюнько - український стендап-комік
Бібліотека
Публічно-шкільна бібліотека (ПШБ) смт Квасилів є структурним підрозділом Рівненської районної ЦС ПШБ (централізованої системи публічно-шкільних бібліотек). Складається з двох відділів: публічного (розташований в приміщенні селищної ради) та шкільного (розташований в приміщенні Квасилівського навчально-виховного комплексу «школа-ліцей»). Обслуговує 2630 користувачів, книжковий фонд нараховує 21 800 примірників. Заснована була у 1871 р. чехами-поселенцями. У 60-х роках 20 ст. набула статусу центральної районної бібліотеки Рівненського району. Із 2002 року має назву: публічно-шкільна бібліотека смт Квасилів.
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року (PDF(zip))
- . Архів оригіналу за 5 Березня 2016. Процитовано 17 Квітня 2011.
- Akta grodzkie i ziemskie… — T. 12. — S. 264. — № 2941. (лат.)
- . Архів оригіналу за 23 Жовтня 2021. Процитовано 14 Жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 30 липня 2017. Процитовано 30 липня 2017.
- . Архів оригіналу за 20 Квітня 2021. Процитовано 20 Квітня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 20 Квітня 2021. Процитовано 20 Квітня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Автор. . decentralization.gov.ua. Архів оригіналу за 21 Січня 2022. Процитовано 12 вересня 2021.
- . Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 Липня 2014. Процитовано 28 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 19 Жовтня 2021. Процитовано 28 Березня 2022.
- . Архів оригіналу за 25 Лютого 2022. Процитовано 28 Березня 2022.
- . Архів оригіналу за 23 Березня 2022. Процитовано 28 Березня 2022.
- Інформацію взято зі слів Волянського Степана Пилиповича
- Інформацію взято зі слів Демченка Михайла Антоновича
- Інформацію взято зі слів Цукермана Ісаака Файбусевича
Література
- Квасилів: фрагменти історії. В 2-х т. — Т. 1 / упоряд. А. Лимич (Войнарович). — Рівне: Волинські обереги, 2011. — 400 с.:іл. — .
- Квасилів: фрагменти історії. В 2-х т. — Т. 2 / упоряд. А. Лимич (Войнарович). — Рівне: Волинські обереги, 2012. — 492 с.:іл. — .
- Kwasiłów, wś i kol. czeska, pow. roweński // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1902. — Т. XV, cz. 2. — S. 206. (пол.) — S. 206. (пол.)
Посилання
- «Квасилівський Інтернет» — повний каталог сайтів Квасилова [ 19 Вересня 2020 у Wayback Machine.]
- «Інший Квасилів» — незалежний інформаційний портал смт. Квасилів [ 22 Жовтня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kvasiliv selishe v Ukrayini u Rivnenskij gromadi Rivnenskogo rajonu Rivnenskoyi oblasti Naselennya stanovit 9344 meshkanciv 2022 Zaliznichna stanciya na liniyi Rivne Zdolbuniv Zasnovane v 1445 roci Status smt iz 1978 roku selishe KvasilivGerb Kvasilova Prapor KvasilovaKrayina UkrayinaOblast Rivnenska oblastRajon Rivnenskij rajonGromada Rivnenska gromadaOsnovni daniZasnovano 1445Status iz 1959 rokuPlosha 5 11 km Naselennya 9344 24 02 2022 Gustota 1820 osib km Poshtovij indeks 35350Telefonnij kod 380 362Geografichni koordinati 50 33 25 pn sh 26 16 03 sh d H G OVodojma richka UstyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya KvasilivDo rajcentru zalizniceyu 5 km avtoshlyahami 7 kmDo obl centru zalizniceyu 5 km avtoshlyahami 7 kmSelishna vladaAdresa 35350 Rivnenska obl Rivnenskij r n smt Kvasiliv vul B Hmelnickogo 2KartaKvasilivKvasilivKvasiliv u VikishovishiNazvaNazva Kvasiliv pohodit vid prizvisha Kvasilo U nogo kinceve ilo priyednane do korenevogo Kvas malo znachennya chogos negativnogo A prizvishe Kvas Ivan Kvas iz Lucka zasvidchene z 1488 roku Ne yasno lishe chomu kogos Kvasilom prozivali Mozhlivo za te sho mav kislu podobu abo kvasiv gubi proyavlyayuchi nevdovolennya LegendaYakos navesni koli Ustya rozkinula svoyi vodi na desyat mil tri okolishni malozemelni z pivdnya podalisya shukati novi zajmi dlya novoyi oseli U nadvechir ya pislya dovgih poshukiv naglyanuli miscinu yaka vsim prijshla do vpodobi I tut bilya dzherelcya pochali pidbirati zajshli nazvu U toj chas odin z nih cherpnuv dzherelnoyi vodi j kazhe o to spravzhnye kvasilo Taku girku probuyu upershe Pozhurilis voni ta j zijshlisya na tomu sho nazvali cyu miscinu KVASILO Vid cogo i pishla nazva Kvasiliv Starozhili berezhut u pam yati nemalo cikavogo z Istoriyi poselennya jogo nazv Os desho z rozpovidej Vid selisha Zdolbuniv cherez Kvasiliv do Usti probivalas richechka Rudka nini led pomitnij strumok nazvana vona tak za yiyi rudij kolir vodi U pivdennij okolici selisha buli urochisha Bezodnya nini zbudovana shkola Tryasovina nini vulicya Molodizhna Plav velikij nadrichkovij zalivnij lug Kempa ostrivok na richci pid litejko miscevist na teritoriyi livarnogo zavodu Slipa vulicya ta inshi IstoriyaU zapiskah Kvasiliv virinaye z 1445 roku Todi voyevoda Stepan zasvidchuye zustrich krayan sered yakih buv pan 26 travnya 1460 roku pan Vanko z Kvasilova holmskij kashtelyan zgaduyetsya v knigah Galickogo sudu U 1470 roci zrobleno zapis Se ya sin Dzhusin iz Kvasilova viznavayu ih ya knyazyu Semenu Vasilevichu dedechu Zbarazkomu prodal esmi vesnuyu otchiznu i dedinu svoyu na veki vekov Tam zhe zgaduyetsya Kvasilovskij stav Osoblivo virazni koordinati Kvasilova daye gramota 1478 roku U nij chitayemo Ya pan Vanko Chkusevich iz Kvasilova pan Holmskij chinim znachenito sim nashim listom hto na nego posmotrit ili chtuchi ego uslyshit komu ya budu potrebizn izh svoim bratanichom s panom Olehnom Chzhusoyu po nashej po dobroj voli bez kazhdogo prinuzhdeniya imeli semo del u nashej dedechnoj otchizne Mne panu Vanku dostalosya na moyu delnicyu Kvasilova Basov Kut U 1496 roci Kvasiliv zrujnuvali tatari yaki robili nabigi na Volin Ale selo shvidko vidbuduvalosya Akt 1541 roku zasvidchuye u Kvasilovskom imenii veliku povin vnaslidok yakoyi buli zatopleni nivy i pastbisha Usti Pid chim zhe rokom ye opis pozhezhi lisu u Kvasilovskogo dvora Za lyublinskoyu uniyeyu 1569 roku Kvasiliv razom z inshimi mistami ta selami do kincya 18 stolittya perebuvav pid vladoyu polskih feodaliv Protyagom usiyeyi istoriyi vid pochatku isnuvannya Kvasiliv buv centrom yak politichnogo tak i gromadskogo zhittya Volini Adzhe u 1603 roci Kvasiliv ye selom prinalezhnim do Rivnogo yak vlasnist knyazya Oleksandra Ostrozkogo Pid chas vizvolnoyi vijni ukrayinskogo narodu pid provodom Hmelnickogo z vesni do kincya 1648 roku v okolicyah diyav povstanskij zagin Pislya Pereyaslavskoyi radi Kvasiliv zalishivsya pid vladoyu Polshi Vzimku 1660 roku moskovski vijska rozbili polsko shlyahetske vijsko A Potockogo ta zvilnili selo Ale za Andrusivskim dogovorom 1667 roku selo znovu vidijshlo do Polshi Pershij etap masovogo pereselennya chehiv na teritoriyu Ukrayini vidbuvsya she v pershij polovini 18 stolittya na zaklik imperatrici Katerini drugoyi a same u Krim Drugij etap kolonizaciyi rozpochavsya na zaklik carya Oleksandra drugogo u 60 70 roki 19 st a same na Volin kudi vhodili Luckij Rivnenskij ta Zhitomirskij poviti a takozh u Tavrijsku guberniyu Ti chehi yaki kupili sobi zemli ta osili na Volini tak i stali nazivatisya volinskimi chehami Iniciatorom zasnuvannya Kvasilova buv Jozef Perni yakij navesni 1869 roku stvoriv spilku z Antoninom Stranskim ta Frantishkom Rajhlom a potim i z dopomogoyu Vaclava Zemana Shlisika Martinka Ziha Koshtyala Olmra kupili zemli u knyaziv polskih brativ Zigmunda ta Karla Radziviliv za 20 000 rubliv v sribli Velichina zemli z mayetkom stanovila 1897 morgiv Faktichno zemlya Kvasilova bula duzhe bolotyanoyu odnak chehi yiyi kupiti lishe z tiyeyi prichini sho cherez Kvasiliv zi Zdolbunova do Rivnogo planuvalosya budivnictvo zaliznichnoyi dorogi v napryamku Kiyiv Brest Varshava Taku informaciyu otrimali inshi znajomi chehi i pochali doluchatisya do spilki zasnovnikiv Kvasilova yakij v podalshomu stav najbilshim najstarshim najvidomishim kulturnim ta promislovim centrom sered inshih poselen na Volini Tut zbuduvali polsko chesku shkolu de vikladav vidomij vchitel Vladimir Tomash pohovanij na kvasilivskomu cheskomu kladovishi Zbudovano pravoslavnu cerkvu yaka vid 1895 roku i do nashih dniv zdijsnyuye bogosluzhinnya U 1911 roci bulo stvoreno pershe pozhezhno sportivne tovaristvo Sokil ta yedinij na Volini stadion Pershim golovoyu cogo tovaristva buv obranij Antonij Pernij Na pochatku 20 stolittya V Kvasilovi zapracyuvali poshta biblioteka knigarnya drukarnya tizhnevika Glas Volini Pershij nomer yakogo vijshov 1 travnya 1926 roku Ce vidannya na pochatku malo 850 peredplatnikiv redaktorom zhurnalu buv pismennik Antonij Pernij a pislya jogo smerti sin Vaclav Pernij Informaciyu brali z Volinskih gubernskih vidomostej ta Zhittya Volini perekladayuchi yiyi z rosijskoyi movi na chesku Piznishe v cij drukarni vijshli knigi Hroniki Kvasilova ta Chehi na Volini Sporudzhennya zaliznici z Kiyeva do Bresta rozpochalosya u 1871 roci Yiyi napryamok ishov cherez Kvasiliv Cya sprava prosuvalasya povilno Lishe u 1923 roci tut bula vstanovlena viviska ta pobudovana malenka zaliznichna stanciya budivlya yakoyi i zaraz stoyit na platformi Kvasiliv Kasa dlya prodazhu zaliznichnih kvitkiv u Kvasilovi 1923 r HH st Zaliznichna stanciya u Kvasilovi 2021 r kolishnye primishennya kasi Kvasilivski chehi proklali brukivku na novostvorenih vulicyah selisha Golovnij Shkilnij Fabrichnij Sobornij Slipij Na Tuganye Vrashtilovej Trenchin ta inshih Provedeno eletrofikaciyu selisha Tut zapracyuvali potuzhni pidpriyemstva livarno mehanichnij zavod Yaroslava ta Vladimira Svarovskih pivzavod Jozefa Zemana livarnya Antonina Pernego vodno parovij mlin hmelefabrika ta virobnictvo paskiv ta shpagatu Antonina Yanduri mayetok yakogo i sama hmelefabrika znajoma usim kvasilivchanam i donini Pam yatnik pana Yanduri do cogo chasu stoyit na kvasilivskomu cheskomu kladovishi a rodini vlasnikiv pivzavodiv na Volini na kladovishi nashogo selisha stoyit pam yatnij sklep Tut she pracyuvali molocharnya pilorama susharni hmelyu oskilki viroshuvannya hmelyu bulo v prioriteti cheskoyi gromadi Jogo viroshuvannya stalo spriyati zrostannyu i bagatstvu Kvasilova U toj chas Kvasiliv buv najbilshim selom z viroshuvannya j obrobki hmelyu u cilij Rosiyi Koli u 1908 roci stvoryuvalosya Volinske hmelyarske tovaristvo u Kvasilovi bulo ponad 12 tisyach kip kopa 60 shtuk zherdin hmelyu A u 1929 roci tut buli zbudovani najbilshi na volini sushirki dlya hmelyu Primishennya kolishnoyi hmelefabriki 2021 r Sered vidomih zakladiv togo chasu restoran yidalnya z tancyuvalnoyu zaloyu pana Duhachka ta Frantishka Rajhla magazini prodovolchih promislovih ta budivelnih tovariv Vechorami zakohani pari gulyali vuliceyu kohannya ta nasolodzhuvalis zhab yachim kumkanyam z richki Ustya sadami fruktovih derev kashtanami lipami ta lukami rodini Shlisikovih yaki j do cogo chasu vidniyutsya za ugiddyami nashadkiv ciyeyi rodini sim yi Dmitrukiv sho meshkayut v kinci vulici Bogdana Hmelnickogo U 1927r vidkrito chesko slovacke konsulstvo Jogo poslugami koristuvalisya usi cheski poselennya na Volini azh do 1939r Konsulami buli priznacheni kvasilivchani inzhener Vladimir Svarovskij ta Yizhi Shmolik a zgodom vchitel kvasilivskoyi cheskoyi shkoli Vladimir Tomash Pam yatnik jomu vstanovleno na kladovishi V roki pershoyi ta drugoyi svitovih vijn chehi muzhno voyuvali na vsih frontah proti agresora u pershu svitovu proti Avstro Ugorshini a v drugu svitovu proti gitlerivskoyi Nimechchini Ale za chasiv Radyanskoyi vladi v silu riznih obstavin nacionalizaciyi mayetkiv ta pidpriyemstv primusovogo prijnyattya gromadyanstva Radyanskogo Soyuzu represij vidomih cheskih promislovciv takih yak rodini inzhenera Vladimira Svarovskogo yakih vivezli do Kazahstanu a dolya samogo Vladimira nevidoma sina Antonina Pernego Vyacheslava Glejha Oleksandra volinski chehi zmusheni buli vibirati chi lishayutsya voni v URSR chi emigruyut na svoyu istorichnu batkivshinu do Chehiyi 18 kvitnya 1947r pochalasya daleka doroga volinskih cheskih rodin zi Zdolbunivskogo zaliznichnogo vokzalu do ridnoyi krayini V silu inshih riznih dlya kozhnoyi cheskoyi rodini obstavin deyaki sim yi lishilisya j nadali prozhivati na terenah Volini Lvivshini Mikolayivshini Rivnenshini Zaporizhskoyi Odeskoyi Zhitomirskoyi Vinnickoyi oblastej ta v mistah Krimu Simferopoli ta Dzhankoyi 9 lipnya 2017 roku mitropolit Epifanij v Kvasilovi zvershiv osvyachennya hramu na chest pervoverhovnih apostoliv Petra i Pavla Hram Petra i Pavla u Kvasilovi U 2020 roci selishe uvijshlo do skladu Rivnenskoyi OTG NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 97 88 rosijska 1 64 biloruska 0 37 moldovska 0 04 gagauzka 0 01 polska 0 01 Fotogalereyasmt Kvasiliv Zaliznichna stanciyaPam yatkiVstanovleno pam yatniki Postrazhdalim vnaslidok Chornobilskoyi katastrofi Odnoselchanam yaki zaginuli v roki Velikoyi Vitchiznyanoyi Vijni 1941 1945 Odnoselchanam yaki zaginuli v roki Vijni v Afganistani 1979 1989 Pam yatnik postrazhdalim vnaslidok Chornobilskoyi katastrofi Pam yatnik odnoselchanam yaki zaginuli v roki Velikoyi Vitchiznyanoyi Vijni 1941 1945 Pam yatnik odnoselchanam yaki zaginuli v roki Vijni v Afganistani 1979 1989 Vstanovleno memorialni doshki Do 150 richchya Cheskogo Kvasilova Zasnovnikam J Pernomu F Rajhlu A Stranskomu ta cheham poselencyam yaki zrobili vagomij vnesok u rozvitok Kvasilova yak kulturno prosvitnickogo sportivnogo ta promislovogo centru Chehiv na Volini 1970 1947 Pam yati Kochmara Anatoliya Semenovicha 1939 2007 kerivnika zavodu Rivnesilmash vprodovzh 1979 2002 rokiv Fundator rozbudovi mashinobudivnoyi galuzi ta selisha Kvasiliv Pam yati Romera Andriya Petrovicha 1947 2013 pershogo direktora Kvasilivskogo profesijno tehnichnogo uchilisha 16 z 1988 po 2005 rik Veterana vijni v Afganistani Pam yati Sulickogo Oleksandra Sergijovicha 1979 2014 geroya zahisnika uchasnika ATO yakij boroniv suverenitet ta teritorialnu cilisnist Ukrayini Zaginuv pid chas vikonannya bojovogo zavdannya Memorialna doshka do 150 richchya Cheskogo Kvasilova Pam yati Kochmara Anatoliya Semenovicha 1939 2007 kerivnika zavodu Rivnesilmash vprodovzh 1979 2002 rokiv Pam yati Romera Andriya Petrovicha 1947 2013 pershogo direktora Kvasilivskogo profesijno tehnichnogo uchilisha 16 z 1988 po 2005 rik Pam yati Sulickogo Oleksandra Sergijovicha 1979 2014 geroya zahisnika uchasnika ATO Navchalni zakladiKvasilivskij licej Kvasilivskij profesijnij licej Kvasilivskij doshkilnij navchalnij zaklad yasla sadok Kvasilivska dityacha muzichna shkola Zal borotbi dzyudo ta sambo Kvasilivskij licej Kvasilivskij profesijnij licej Zal borotbi dzyudo ta sambo Budinok kulturi smt KvasilivPersonaliyiVolyanskij Stepan Pilipovich 1922 2014 Nagorodi Orden Vitchiznyanoyi vijni Medal Za peremogu nad Nimechchinoyu u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rr yuvilejni medali Demchenko Mihajlo Antonovich 1919 2014 Narodivsya na Kiyivshini 15 veresnya 1939 roku buv prizvanij do lav armiyi V grudni 1939 r brav uchast u radyansko finskij vijni Veliku Vitchiznyanu vijnu projshov vid pochatku do kincya otrimav poranennya U 1961 roci razom iz sim yeyu pereyihav do Kvasilova Zajmavsya pismennickoyu diyalnistyu pisav poetichni tvori u tomu chisli i na voyennu tematiku Sered nih virshi Smert materi Turbota pro veteraniv Spogadi pro stalinizm Pasport Ukrayini ta in Nagorodi Orden Vitchiznyanoyi vijni Orden Za muzhnist 11 medalej Cukerman Isaak Fajbusevich 1923 2010 Narodivsya na Bryanshini Buv prizvanij na front u 1941 r Voyuvav na Biloruskomu fronti u skladi 67 yi brigadi 8 go korpusu 139 go tankovogo polku U Shidnij Prussiyi otrimav tyazhke oskolkove poranennya Vijnu zakinchiv u zvanni kapitana tankovih vijsk U 60 h rokah 20 st iz sim yeyu oselivsya u Kvasilovi Nagorodi orden Slavi 3 go stupenya Orden Chervonoyi Zirki Orden Za muzhnist medali Za vzyattya Berlina Za vizvolennya Varshavi Za vizvolennya Belgrada Zakotyuk Mikola Stepanovich ukrayinskij futbolist Koval Mikola Leonidovich nar 1952 ukrayinskij vijskovij lotchik as Misyura Fedir Mikolajovich 1983 starshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini kavaler ordena Za muzhnist III stupenya Polov yan Dmitro Eduardovich 1996 molodshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Uchasnik Igor neskorenih 2023 Romashenko Lyudmila Ivanivna ukrayinskij literaturoznavec kritik perekladach doktor filologichnih nauk profesor Sulickij Oleksandr Sergijovich 1979 2014 serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Tarasenko Oleksandr Leonidovich horovij dirigent kompozitor pedagog Zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini Volyanskij Stepan Pilipovich Demchenko Mihajlo Antonovich Cukerman Isaak Fajbusevich Sulickij Oleksandr Sergijovich Vadim Dzyunko Godina Illya Volodimirovich vidomij ukrayinskij pivovar urodzhenec smt Kvasiliv Populyarizator visokoyi pivnoyi kulturi ta slaboalkogolnih hmilnih napoyiv Uchasnik Vseukrayinskih molodizhnih pivnih festivaliv ta organizator tvorchih podij v Rivnomu ta rivnenskomu rajoni Vadim Dzyunko ukrayinskij stendap komikBibliotekaPublichno shkilna biblioteka PShB smt Kvasiliv ye strukturnim pidrozdilom Rivnenskoyi rajonnoyi CS PShB centralizovanoyi sistemi publichno shkilnih bibliotek Skladayetsya z dvoh viddiliv publichnogo roztashovanij v primishenni selishnoyi radi ta shkilnogo roztashovanij v primishenni Kvasilivskogo navchalno vihovnogo kompleksu shkola licej Obslugovuye 2630 koristuvachiv knizhkovij fond narahovuye 21 800 primirnikiv Zasnovana bula u 1871 r chehami poselencyami U 60 h rokah 20 st nabula statusu centralnoyi rajonnoyi biblioteki Rivnenskogo rajonu Iz 2002 roku maye nazvu publichno shkilna biblioteka smt Kvasiliv PrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku PDF zip Arhiv originalu za 5 Bereznya 2016 Procitovano 17 Kvitnya 2011 Akta grodzkie i ziemskie T 12 S 264 2941 lat Arhiv originalu za 23 Zhovtnya 2021 Procitovano 14 Zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 30 lipnya 2017 Procitovano 30 lipnya 2017 Arhiv originalu za 20 Kvitnya 2021 Procitovano 20 Kvitnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 20 Kvitnya 2021 Procitovano 20 Kvitnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Avtor decentralization gov ua Arhiv originalu za 21 Sichnya 2022 Procitovano 12 veresnya 2021 Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 Lipnya 2014 Procitovano 28 grudnya 2018 Arhiv originalu za 19 Zhovtnya 2021 Procitovano 28 Bereznya 2022 Arhiv originalu za 25 Lyutogo 2022 Procitovano 28 Bereznya 2022 Arhiv originalu za 23 Bereznya 2022 Procitovano 28 Bereznya 2022 Informaciyu vzyato zi sliv Volyanskogo Stepana Pilipovicha Informaciyu vzyato zi sliv Demchenka Mihajla Antonovicha Informaciyu vzyato zi sliv Cukermana Isaaka FajbusevichaLiteraturaKvasiliv fragmenti istoriyi V 2 h t T 1 uporyad A Limich Vojnarovich Rivne Volinski oberegi 2011 400 s il ISBN 978 966 416 261 3 Kvasiliv fragmenti istoriyi V 2 h t T 2 uporyad A Limich Vojnarovich Rivne Volinski oberegi 2012 492 s il ISBN 978 966 416 270 5 Kwasilow ws i kol czeska pow rowenski Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1902 T XV cz 2 S 206 pol S 206 pol Posilannya Kvasilivskij Internet povnij katalog sajtiv Kvasilova 19 Veresnya 2020 u Wayback Machine Inshij Kvasiliv nezalezhnij informacijnij portal smt Kvasiliv 22 Zhovtnya 2020 u Wayback Machine