Воли́нські че́хи — національна меншина етнічних чехів, яка проживала на Волині з 1868 (від початку індустріалізації) по 1947 рік і була частково репатрійована в Чехословаччину у 1947 році. Друга хвиля репатріації мала місце після набуття Україною незалежності.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNU1U1Tmw4bFJERWxPRGNsUkRBbFFqVWxSREVsT0RVbFJEQWxRamdsTWtOZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd4WHpFNE9EZ3VhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNU1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVObDhsUkRFbE9EY2xSREFsUWpVbFJERWxPRFVsUkRBbFFqZ2xNa05mSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKR0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3hYekU0T0RndWFuQm4uanBn.jpg)
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekExTDBONlpXTm9YMk5sYldWMFpYSjVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFEZW1WamFGOWpaVzFsZEdWeWVTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
1864 року, після остаточного придушення царським урядом Польського повстання, його прибічників, серед них і багато шляхтичів, було виселено, а маєтки відібрано. За розпорядженням Олександра II, полякам було заборонено купівлю земельних ділянок на Волині, де вільної землі вистачало. Ціни на неї (гектар лісу можна було придбати за віз збіжжя) зацікавили німців, а особливо чехів, які, будучи вмілими господарями, що володіли тодішніми передовими європейськими технологіями і культурою землеробства, масово ринулися на Волинь. Ще у 1863 році переселилася перша група селян із Чехії — 17 родин. У Дубенському повіті вони заклали поселення Людгардівку.
Між 1868 і 1880 роками на Волині (в теперішній Україні), у прикордонних землях між Австро-Угорщиною і Російською імперією, оселилися приблизно 16000 чехів. Тоді як економічні умови в Чехії були важкими, царський уряд був зацікавленим у прибутті на поселення нової робочої сили; згідно з угодою, яку було підписано 1867 року у Москві з нагоди Слов'янського конгресу, царський уряд підтримав переселення різними податковими і фінансовими пільгами. За цими чехами закріпилася назва «Волинські чехи».
Історичні джерела засвідчують, що вже на 1878 рік на Волині мешкало понад 13000 чехів, а до кінця ХІХ століття — понад 40000. 97 % чеських сімей оселилися у заснованих ними селах: Глинськ, Мирогоща, Семидуби, Молодаво, Княгинин тощо. Назви деяких населених пунктів чітко вказували на своїх засновників — волинських чехів: приміром, Новини Чеські, Малин Чеський, Боратин Чеський та Страклів Чеський. Місцева громада розвивалась, сюди переїжджали все нові і нові сім'ї з чеської частини Австро-Угорщини, в основному з Богемії. Згодом в Квасилові було відкрито першу чеську православну церкву, її священником став Теодор Гейда.
За даними перепису населення 1897 року, у Волинській губернії було 27670, у Київській губернії — 3294, а всього в Російській імперії — 50385 чеськомовних осіб.
Між тим, (пізніша) оцінка доби початку Першої світової війни оперувала числом у 90000 чехів. Чехи на Волині оселилися загалом у 638 волостях, деякі жили і в столиці Волинської губернії Житомирі (чеське написання — Žitomír). Події після більшовицької революції 1917 року вдарили і по волинських чехах: насильницька колективізація з усіма негативними наслідками, культурне гноблення, переслідування за політичними мотивами (було кілька процесів проти чеських вчителів тощо, почасти зі смертними вироками).
Під час Другої світової війни велика частина (тисяч десять з половиною вояків) добровільно записалася у 1-ше чехословацьке з'єднання у складі Червоної Армії, взявши активну участь не без великих втрат у визволенні Чехословаччини. У цей час німецькі частини та польська поліція за участі польських націоналістичних боївок, зчиняли різанини місцевого населення, зокрема і чехів, наприклад Малинську трагедію. Більшість чехів була лояльно налаштована до ОУН-УПА, поповнюючи її лави. З огляду на те, що досвід життя за радянського режиму теж не був позитивним, більшість чехів скористалася можливістю повернутися у (тоді ще демократичну) Чехословаччину відповідно до угоди між Бенешем і Сталіним від 10 липня 1946. Протягом 1947 було репатрійовано близько 200 тисяч волинських чехів. Їх було розселено насамперед у залишених судетськими німцями місцевостях Чехії та Моравії.
Хоча волинські чехи боролися за визволення Чехословаччини, після захоплення влади комуністами у 1948 вони стали об'єктом нових репресій. Зіткнувшись ще в Радянському Союзі з потворним явищем сталінських репресій і недоліками колективізації, вони, наприклад, публічно застерігали від заснування сільськогосподарських кооперативів. У березні 1957 року їхнє об'єднання включно з часописами було ліквідовано.
Див. також
Примітки
- Luděk Toman — rodopisné stránky [Людек Томан — родовідні сторінки], в Інтернеті: www.toman.estranky.cz / stehovani na volyn… [ 16 вересня 2009 у Wayback Machine.] (чеською), процитовано 7 жовтня 2009
- www.scvp.cz/onas [ 15 вересня 2009 у Wayback Machine.] (чеською), процитовано 7 жовтня 2009
- . Архів оригіналу за 16 квітня 2015. Процитовано 9 квітня 2015.
- Результати по Волині [ 4 червня 2011 у Wayback Machine.], Результати по Києву [ 26 листопада 2015 у Wayback Machine.], Результати по імперії загалом [ 19 січня 2012 у Wayback Machine.]
- Luděk Toman — rodopisné stránky, в Інтернеті: www.toman.estranky.cz / sssr-kolektivizace… [ 15 травня 2010 у Wayback Machine.] (чеською), процитовано 7 жовтня 2009
- Kdo to byli volynští Češi? [Хто такі були ті волинські чехи?] (наукова розвідка), в Інтернеті: web.sks.cz [ 18 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (чеською), процитовано 7 жовтня 2009
- Z naší krajanské historie [З історії нашого земляцтва], в Інтернеті: http://scvp.wu.cz/onas.htm [ 23 травня 2007 у Wayback Machine.] (чеською), процитовано 7 жовтня 2009
Джерела
- Češi na Volyni. Základní informace (Чехи на Волині. Основні відомості). Alexandr Drbal, 36 S.[недоступне посилання з червня 2019]
Література
- Orłowicz, Mieczysław. Ludność // Ilustrowany przewodnik po Wołyniu. — Łuck, 1929. — С. 29-32. (пол.)
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Voli nski che hi nacionalna menshina etnichnih chehiv yaka prozhivala na Volini z 1868 vid pochatku industrializaciyi po 1947 rik i bula chastkovo repatrijovana v Chehoslovachchinu u 1947 roci Druga hvilya repatriaciyi mala misce pislya nabuttya Ukrayinoyu nezalezhnosti Urivok z perepisu volinskih chehiv yaki prijnyali pravoslav ya 1888 rik IstoriyaNadgrobok na cheskomu kladovishi v seli Nizhni Golovli 1864 roku pislya ostatochnogo pridushennya carskim uryadom Polskogo povstannya jogo pribichnikiv sered nih i bagato shlyahtichiv bulo viseleno a mayetki vidibrano Za rozporyadzhennyam Oleksandra II polyakam bulo zaboroneno kupivlyu zemelnih dilyanok na Volini de vilnoyi zemli vistachalo Cini na neyi gektar lisu mozhna bulo pridbati za viz zbizhzhya zacikavili nimciv a osoblivo chehiv yaki buduchi vmilimi gospodaryami sho volodili todishnimi peredovimi yevropejskimi tehnologiyami i kulturoyu zemlerobstva masovo rinulisya na Volin She u 1863 roci pereselilasya persha grupa selyan iz Chehiyi 17 rodin U Dubenskomu poviti voni zaklali poselennya Lyudgardivku Mizh 1868 i 1880 rokami na Volini v teperishnij Ukrayini u prikordonnih zemlyah mizh Avstro Ugorshinoyu i Rosijskoyu imperiyeyu oselilisya priblizno 16000 chehiv Todi yak ekonomichni umovi v Chehiyi buli vazhkimi carskij uryad buv zacikavlenim u pributti na poselennya novoyi robochoyi sili zgidno z ugodoyu yaku bulo pidpisano 1867 roku u Moskvi z nagodi Slov yanskogo kongresu carskij uryad pidtrimav pereselennya riznimi podatkovimi i finansovimi pilgami Za cimi chehami zakripilasya nazva Volinski chehi Istorichni dzherela zasvidchuyut sho vzhe na 1878 rik na Volini meshkalo ponad 13000 chehiv a do kincya HIH stolittya ponad 40000 97 cheskih simej oselilisya u zasnovanih nimi selah Glinsk Mirogosha Semidubi Molodavo Knyaginin tosho Nazvi deyakih naselenih punktiv chitko vkazuvali na svoyih zasnovnikiv volinskih chehiv primirom Novini Cheski Malin Cheskij Boratin Cheskij ta Strakliv Cheskij Misceva gromada rozvivalas syudi pereyizhdzhali vse novi i novi sim yi z cheskoyi chastini Avstro Ugorshini v osnovnomu z Bogemiyi Zgodom v Kvasilovi bulo vidkrito pershu chesku pravoslavnu cerkvu yiyi svyashennikom stav Teodor Gejda Za danimi perepisu naselennya 1897 roku u Volinskij guberniyi bulo 27670 u Kiyivskij guberniyi 3294 a vsogo v Rosijskij imperiyi 50385 cheskomovnih osib Mizh tim piznisha ocinka dobi pochatku Pershoyi svitovoyi vijni operuvala chislom u 90000 chehiv Chehi na Volini oselilisya zagalom u 638 volostyah deyaki zhili i v stolici Volinskoyi guberniyi Zhitomiri cheske napisannya Zitomir Podiyi pislya bilshovickoyi revolyuciyi 1917 roku vdarili i po volinskih chehah nasilnicka kolektivizaciya z usima negativnimi naslidkami kulturne gnoblennya peresliduvannya za politichnimi motivami bulo kilka procesiv proti cheskih vchiteliv tosho pochasti zi smertnimi virokami Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni velika chastina tisyach desyat z polovinoyu voyakiv dobrovilno zapisalasya u 1 she chehoslovacke z yednannya u skladi Chervonoyi Armiyi vzyavshi aktivnu uchast ne bez velikih vtrat u vizvolenni Chehoslovachchini U cej chas nimecki chastini ta polska policiya za uchasti polskih nacionalistichnih boyivok zchinyali rizanini miscevogo naselennya zokrema i chehiv napriklad Malinsku tragediyu Bilshist chehiv bula loyalno nalashtovana do OUN UPA popovnyuyuchi yiyi lavi Z oglyadu na te sho dosvid zhittya za radyanskogo rezhimu tezh ne buv pozitivnim bilshist chehiv skoristalasya mozhlivistyu povernutisya u todi she demokratichnu Chehoslovachchinu vidpovidno do ugodi mizh Beneshem i Stalinim vid 10 lipnya 1946 Protyagom 1947 bulo repatrijovano blizko 200 tisyach volinskih chehiv Yih bulo rozseleno nasampered u zalishenih sudetskimi nimcyami miscevostyah Chehiyi ta Moraviyi Hocha volinski chehi borolisya za vizvolennya Chehoslovachchini pislya zahoplennya vladi komunistami u 1948 voni stali ob yektom novih represij Zitknuvshis she v Radyanskomu Soyuzi z potvornim yavishem stalinskih represij i nedolikami kolektivizaciyi voni napriklad publichno zasterigali vid zasnuvannya silskogospodarskih kooperativiv U berezni 1957 roku yihnye ob yednannya vklyuchno z chasopisami bulo likvidovano Div takozhChehi v Ukrayini Nimci Volini Teodor Gejda Malinska tragediyaPrimitkiLudek Toman rodopisne stranky Lyudek Toman rodovidni storinki v Interneti www toman estranky cz stehovani na volyn 16 veresnya 2009 u Wayback Machine cheskoyu procitovano 7 zhovtnya 2009 www scvp cz onas 15 veresnya 2009 u Wayback Machine cheskoyu procitovano 7 zhovtnya 2009 Arhiv originalu za 16 kvitnya 2015 Procitovano 9 kvitnya 2015 Rezultati po Volini 4 chervnya 2011 u Wayback Machine Rezultati po Kiyevu 26 listopada 2015 u Wayback Machine Rezultati po imperiyi zagalom 19 sichnya 2012 u Wayback Machine Ludek Toman rodopisne stranky v Interneti www toman estranky cz sssr kolektivizace 15 travnya 2010 u Wayback Machine cheskoyu procitovano 7 zhovtnya 2009 Kdo to byli volynsti Cesi Hto taki buli ti volinski chehi naukova rozvidka v Interneti web sks cz 18 zhovtnya 2007 u Wayback Machine cheskoyu procitovano 7 zhovtnya 2009 Z nasi krajanske historie Z istoriyi nashogo zemlyactva v Interneti http scvp wu cz onas htm 23 travnya 2007 u Wayback Machine cheskoyu procitovano 7 zhovtnya 2009DzherelaCesi na Volyni Zakladni informace Chehi na Volini Osnovni vidomosti Alexandr Drbal 36 S nedostupne posilannya z chervnya 2019 LiteraturaOrlowicz Mieczyslaw Ludnosc Ilustrowany przewodnik po Wolyniu Luck 1929 S 29 32 pol Posilannya