Теодор Гейда (чеськ. Theodor Hejda або укр. Гейда Федір В'ячеславович, 25 грудня 1858, Плзень — 17 січня 1920, Квасилів) — чехословацький священник, викладач, громадський і релігійний діяч, засновник і перший священник православного Храму Петра і Павла, що належав Чеській громаді Волині у Квасилові (нині — ПЦУ).
Теодор Гейда | |
---|---|
чеськ. Theodor Hejda | |
Народився | 25 грудня 1858 Пльзень, Пльзень-місто, Чехія |
Помер | 17 січня 1920 (61 рік) Квасилів, Рівненський район, Рівненська область |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | священник, педагог |
Знання мов | чеська і українська |
Конфесія | православ'я |
СлужбаПісля земельної реформи 1861 року Волинські землі переживали велику потребу в робочій силі, що приваблювало сюди іноземних працівників. На початку XIX століття сюди почали масово переселятись німці й чехи. 1868 року на Волині проживало 14 чеських сімей, що переїхали сюди 1851 року. 1863 року чехи утворили тут першу чеську колонію Людгарівку (нині с. Привільне Дубенського повіту), зберігаючи своє австро-угорське підданство. За запрошенням представників громади з чеських земель Австро-Угорщини на Волинь також переїжджали вчителі і релігійні діячі. Один з учителів — Теодор Гейда. Теодор не був духовником, спочатку працював вчителем у Глинській школі Рівненського повіту, згодом викладав у Рівненській гімназії, володів латинською мовою. До Другої світової війни половину населення цього села складали чехи, вони сповідували православ'я. Вибираючи настоятеля для своєї нової церкви, громада обрала «колишнього» католика Теодора, який від того часу став Феодором. Його запросили до Санкт-Петербурґу на Священний синод РПЦ, де він отримав сан священника. Теодор був одним з перших волинських чехів, хто отримав цей сан, чи був у нього дозвіл від католицької церкви та погашені зобов'язання та обов'язки перед католиками і чи взагалі хтось його легально позбавляв католицького сану, не відомо. Теодор був одним з перших волинських чехів, хто отримав ще один сан. Для нього було призначено дружину Олександру Михайлівну Юневич, яку обрано з древнього українського роду священників. У 1878—1881 роках працював народним вчителем в Бистричах Рівненської області, викладав у Будеражському народному училищі. 1888 року Гейда успішно складає іспити за усіма богословським предметам (за V та VI класи) духовної семінарії для отримання прав священництва. Того ж року приймає сан священника в Успенській церкві Глинська, де одночасно працює учителем у народному училищі. ![]() 1889 року (за іншими даними 1888) за 6 років до освячення храму Федір був призначений настоятелем квасилівського приходу та помічником чеського місіонера. Таким чином, він став першим православним священником волинської чеської громади. Теодор заснував православний чеський храм Петра і Павла, освячений архієпископом Модестом. Він самостійно керував будівництвом. У своїй промові під час відкриття храму Теодор заявив, що «той, хто виступає проти православної віри, той є противником Русі». Нині цей храм належить до громади ПЦУ. 10 грудня 1895 року в чеському селищі Квасилів Рівненського повіту архієпископ Волинський і Житомирський Модест в присутності Волинського губернатора С. П. Суходольского, місцевої влади й членів Навчального комітету Святого синоду освятив чеський православний храм. 16 квітня 1889 року Гейда почав вести меси чеською мовою для 94 православних чехів. Гейда також активно залучав молодь до навчання чеської мови. 21 вересня 1906 року Гейда разом з іншим священником Зачею підготували звіт для Волинського архієпископа Антонія. Серед іншого, Теодор зазначав, що із прийняттям православної віри чеські діти «втратили всі хороші навички» і мораль. ![]() Останні роки1919 року дружина Олександра поїхала побачитись із дітьми на схід України. Згодом почалась і вона не змогла повернутись додому до Квасилова. Теодор не мав про неї жодних звісток і вже також не зміг поїхати до дітей через закриття кордонів. До останніх днів Теодор працював православним священником в Квасилові, помер 17 січня 1920 року. Був похований на території заснованого ним собору. Наступним священником храму став Гервасій Лісіцький. Нагороди
Сім'яФеодор та Олександра виховали шістьох дітей. Всі діти отримали хорошу освіту й виховання, грали на піаніно, дівчата вишивали, всі добре танцювали, говорили французькою.
Див. такожПримітки
|
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gejda Teodor Gejda chesk Theodor Hejda abo ukr Gejda Fedir V yacheslavovich 25 grudnya 1858 18581225 Plzen 17 sichnya 1920 Kvasiliv chehoslovackij svyashennik vikladach gromadskij i religijnij diyach zasnovnik i pershij svyashennik pravoslavnogo Hramu Petra i Pavla sho nalezhav Cheskij gromadi Volini u Kvasilovi nini PCU Teodor Gejdachesk Theodor HejdaNarodivsya25 grudnya 1858 1858 12 25 Plzen Plzen misto ChehiyaPomer17 sichnya 1920 1920 01 17 61 rik Kvasiliv Rivnenskij rajon Rivnenska oblastKrayina Chehoslovachchina Rosijska imperiyaDiyalnistsvyashennik pedagogZnannya movcheska i ukrayinskaKonfesiyapravoslav ya1874 zakinchiv narodne uchilishe dlya vivchennya rosijskoyi movi 1878 zavershiv povnij kurs Korostishivskoyi vchitelskoyi seminariyi section SluzhbaPislya zemelnoyi reformi 1861 roku Volinski zemli perezhivali veliku potrebu v robochij sili sho privablyuvalo syudi inozemnih pracivnikiv Na pochatku XIX stolittya syudi pochali masovo pereselyatis nimci j chehi 1868 roku na Volini prozhivalo 14 cheskih simej sho pereyihali syudi 1851 roku 1863 roku chehi utvorili tut pershu chesku koloniyu Lyudgarivku nini s Privilne Dubenskogo povitu zberigayuchi svoye avstro ugorske piddanstvo Za zaproshennyam predstavnikiv gromadi z cheskih zemel Avstro Ugorshini na Volin takozh pereyizhdzhali vchiteli i religijni diyachi Odin z uchiteliv Teodor Gejda Teodor ne buv duhovnikom spochatku pracyuvav vchitelem u Glinskij shkoli Rivnenskogo povitu zgodom vikladav u Rivnenskij gimnaziyi volodiv latinskoyu movoyu Do Drugoyi svitovoyi vijni polovinu naselennya cogo sela skladali chehi voni spoviduvali pravoslav ya Vibirayuchi nastoyatelya dlya svoyeyi novoyi cerkvi gromada obrala kolishnogo katolika Teodora yakij vid togo chasu stav Feodorom Jogo zaprosili do Sankt Peterburgu na Svyashennij sinod RPC de vin otrimav san svyashennika Teodor buv odnim z pershih volinskih chehiv hto otrimav cej san chi buv u nogo dozvil vid katolickoyi cerkvi ta pogasheni zobov yazannya ta obov yazki pered katolikami i chi vzagali htos jogo legalno pozbavlyav katolickogo sanu ne vidomo Teodor buv odnim z pershih volinskih chehiv hto otrimav she odin san Dlya nogo bulo priznacheno druzhinu Oleksandru Mihajlivnu Yunevich yaku obrano z drevnogo ukrayinskogo rodu svyashennikiv U 1878 1881 rokah pracyuvav narodnim vchitelem v Bistrichah Rivnenskoyi oblasti vikladav u Buderazhskomu narodnomu uchilishi 1888 roku Gejda uspishno skladaye ispiti za usima bogoslovskim predmetam za V ta VI klasi duhovnoyi seminariyi dlya otrimannya prav svyashennictva Togo zh roku prijmaye san svyashennika v Uspenskij cerkvi Glinska de odnochasno pracyuye uchitelem u narodnomu uchilishi Uspenska cerkva Glinska de 1888 roku Teodor otrimav san svyashenika 1889 roku za inshimi danimi 1888 za 6 rokiv do osvyachennya hramu Fedir buv priznachenij nastoyatelem kvasilivskogo prihodu ta pomichnikom cheskogo misionera Takim chinom vin stav pershim pravoslavnim svyashennikom volinskoyi cheskoyi gromadi Teodor zasnuvav pravoslavnij cheskij hram Petra i Pavla osvyachenij arhiyepiskopom Modestom Vin samostijno keruvav budivnictvom U svoyij promovi pid chas vidkrittya hramu Teodor zayaviv sho toj hto vistupaye proti pravoslavnoyi viri toj ye protivnikom Rusi Nini cej hram nalezhit do gromadi PCU 10 grudnya 1895 roku v cheskomu selishi Kvasiliv Rivnenskogo povitu arhiyepiskop Volinskij i Zhitomirskij Modest v prisutnosti Volinskogo gubernatora S P Suhodolskogo miscevoyi vladi j chleniv Navchalnogo komitetu Svyatogo sinodu osvyativ cheskij pravoslavnij hram 16 kvitnya 1889 roku Gejda pochav vesti mesi cheskoyu movoyu dlya 94 pravoslavnih chehiv Gejda takozh aktivno zaluchav molod do navchannya cheskoyi movi 21 veresnya 1906 roku Gejda razom z inshim svyashennikom Zacheyu pidgotuvali zvit dlya Volinskogo arhiyepiskopa Antoniya Sered inshogo Teodor zaznachav sho iz prijnyattyam pravoslavnoyi viri cheski diti vtratili vsi horoshi navichki i moral Im ya Teodora v urivku z perepisu volinskih chehiv yaki prijnyali pravoslav ya 1888 rik Ostanni roki 1919 roku druzhina Oleksandra poyihala pobachitis iz ditmi na shid Ukrayini Zgodom pochalas i vona ne zmogla povernutis dodomu do Kvasilova Teodor ne mav pro neyi zhodnih zvistok i vzhe takozh ne zmig poyihati do ditej cherez zakrittya kordoniv Do ostannih dniv Teodor pracyuvav pravoslavnim svyashennikom v Kvasilovi pomer 17 sichnya 1920 roku Buv pohovanij na teritoriyi zasnovanogo nim soboru Nastupnim svyashennikom hramu stav Gervasij Lisickij Nagorodinabedrenik 1890 skufiya 1895 kamilavka 1905 bronzova ta sribna medali za uchast u pershomu narodnomu vsezagalnomu perepisi 1897 Sim yaFeodor ta Oleksandra vihovali shistoh ditej Vsi diti otrimali horoshu osvitu j vihovannya grali na pianino divchata vishivali vsi dobre tancyuvali govorili francuzkoyu Druzhina Oleksandra Mihajlivna Gejda v divoctvi Yunevich Pomerla v Katerinoslavi u 30 rr XX st Sini Ivan Fedorovich Gejda ta Oleksandr Fedorovich Gejda Sin Ivan Fedorovich kadrovij oficer v Carskij armiyi pislya perevorotu 1917 roku ne zmig viyihati za kordon pracyuvav v Moskvi buhgalterom Trichi buv odruzhenim ditej ne mav pomer u 50 rr XX st Sin Oleksandr Fedorovich skromnij i sorom yazlivij zakinchiv duhovnu seminariyu ale ne prijnyav san svyashennika Vikladav latin v meduchilishi U 30 rr XX st buv represovanij bilshe 10 rokiv proviv na zaslanni v Sibiru 1956 roku povernusya z zaslannya do Dnipropetrovska do rodichiv zhiv u Kirovogradi Batko Vaclav Gejda u dokumentah dzherelo Teodora im ya batka pereklali yak V yacheslav dzherelo Vin odnim z pershih cheskih pereselenciv na zemli zahidnoyi Ukrayini tikayuchi vid znimechchuvannya Did Franc Gejda Donki Olga nar 1878 Nina Vira ta Mariya Mariya Fedorivna Gejda 1887 s Budorozh 1979 1907 roku v Zdolbunovi vijshla zamizh za Yevgena Romanovicha Yarmolchuka n 14 bereznya 1879 i pereyihala z nim do Sankt Peterburgu Dobre tancyuvala grala na pianino V Rivnomu poznajomilas iz Mihajlom Romanovim kuzenom Mikoli II 1909 roku narodila donku Radu Rayisu dzherelo 1915 sina Dmitra Olga Fedorivna odruzhilasya za Petra Andryeyeva cholovika ta starshogo sina Leva rozstrilyali pid chas represij Nina vijshla zamizh za Mikolu Voroncova zhila na Igreni Dnipro Onuki Dmitro Yarmolchuk 1915 2005 ukrayinskij vinahidnik inzhener bagatorichnij direktor Mikola Yarmolchuk 1898 1979 vidomij radyanskij inzhener konstruktor vinahidnik konstruktor sharopoyizdu Div takozhVolinski chehi Chehi v Ukrayini Ukrayinci v ChehiyiPrimitki h ua Arhiv originalu za 18 kvitnya 2017 Procitovano 17 kvitnya 2017 Arhiv originalu za 11 listopada 2013 Geografiya cheskih shkil na Volini PDF Aktualni pitannya istoriyi Ukrayini zbirka materialiv Ostrog 25 kvitnya 2012 roku PDF Kvasiliv Volinski chehi ch 2 PDF Cerkva svyatih Petra i Pavla Wikimapia wikimapia org ukr Procitovano 9 kvitnya 2017 arhiv orthodoxy org ua Arhiv originalu za 13 lipnya 2022 Procitovano 27 sichnya 2019 h ua Arhiv originalu za 18 kvitnya 2017 Procitovano 23 sichnya 2019 Ivan Gejda Historical records and family trees MyHeritage www myheritage com Procitovano 9 kvitnya 2017