Михайло Петрович Драгома́нов (використовував псевдоніми Толмачев, Українець, М. Кузьмичевський, П. Кузьмичевський, Кирило Василенко, Волинець, М. Галицький, М. Гордієнко, П. Петрик, Морін Олександр Левів, М. Т—ов та ін.; 6 (18) вересня 1841, Гадяч, Полтавщина, Російська імперія — 20 червня (2 липня) 1895, Софія, Болгарія) — український публіцист, історик, філософ, економіст, літературознавець, фольклорист, громадський діяч, засновник українського соціалізму, представник відомого роду українських громадських і культурних діячів Драгоманових.
Один із організаторів «Старої громади» у Києві. Доцент Київського університету (1864–1875). Після звільнення за політичну неблагонадійність емігрував до Женеви, де очолював осередок української політичної еміграції (1876–1889). Професор Вищої школи у Софії (1889–1895).
Брат письменниці та громадської діячки Олени Пчілки, дядько Лесі Українки, Михайла Косача й Оксани Драгоманової. Батько Світозара Драгоманова, Лідії Шишманової, Аріадни Труш, тесть — Івана Шишманова та Івана Труша.
Визначний ідеолог українців-автономістів.
Життєпис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEyTHlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VTWxSREFsUWpnbFJERWxPRFVsUkRBbFFqQWxSREFsUWprbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVXVNaTVuYVdZdk1qQXdjSGd0SlVRd0pUazBKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTNHlMbWRwWmc9PS5naWY=.gif)
Народився у місті Гадячі, нині районний центр Полтавської області, Україна (тоді Полтавська губернія, Російська імперія). Батьки Михайла Драгоманова, дрібнопомісні дворяни, нащадки козацької старшини, були освіченими людьми, поділяли ліберальні для свого часу погляди. «Я надто зобов'язаний своєму батьку, який розвив у мені інтелектуальні інтереси, з яким у мене не було морального розладу і боротьби…» — згадував пізніше Михайло.
У 1849–1853 роках навчався у Гадяцькому повітовому училищі, де, з-поміж інших дисциплін, виділяв історію, географію, мови, захоплювався античним світом.
Продовжив навчання у Полтавській гімназії (нині Полтавська школа № 3). Вражав викладачів своєю надзвичайною цілеспрямованістю, працьовитістю, освіченістю. Його сестра Ольга (письменниця Олена Пчілка, мати Лесі Українки) згадувала, що «книжок… Михайло перечитав ще в гімназії таку силу і таких авторів, що багато учнів середніх шкіл пізніших часів… здивувались би, почувши, що між тими авторами були й такі… як Шлосер, Маколей, Прескот, Гізо».
Восени 1859 року вступив на історико-філологічний факультет Київського університету Святого Володимира. Тут у нього з'являються значно ширші й більші можливості вдосконалювати свою загальну освіту, повніше і живіше знайомитися з тими суспільними і політичними процесами, що постійно зароджувалися у студентському середовищі. Став одним із засновників недільних українськомовних шкіл у Києві (1859).
Університет тих часів являв собою один із найважливіших осередків наукового, культурного і громадського життя. Значною мірою це була заслуга попечителя Київського навчального округу, славетного хірурга Миколи Пирогова, який «допустив у Києві de facto академічну свободу, схожу на європейську». Михайло намагався органічно поєднувати процес навчання з практичною громадською роботою, на яку підштовхували розбуджені загальною ситуацією політичні настрої.
Етапним у справі становлення Михайла Драгоманова як політичного і громадського діяча став його виступ над труною Шевченка у Києві, коли прах великого Кобзаря перевозили до Чернечої гори.
1863 року став членом товариства «Громада», об'єднання, що було формою пробудження свідомості національної інтелігенції до пізнання української історії, культури, народного побуту, права. Пізніше, у 1870-х роках, з'явилися нові, «молоді» Громади, в статутах яких уже стояло питання про «самостійне політичне існування» України з «виборним народним правлінням». Займаючи проукраїнську позицію, він висловлював думку: «поганий той радикал на Україні, який не став свідомим українцем». Михайло Драгоманов увів у вжиток термін — носії малоросійщини:
![]() | Це зросійщені українці, національний характер яких утворювався під чужим тиском і впливом, що мало наслідком засвоєння переважно гірших якостей чужої національності і втрати кращих своїх. | ![]() |
З середини 1860-х років становлення Михайла Драгоманова як ученого відбувалося в тісному взаємозв'язку з його публіцистичною діяльністю. У тодішніх його роботах — історичних, етнографічних, філологічних, соціологічних — мимоволі відбувається зміщення акцентування на політичне підґрунтя означуваного питання.
1870 року Київський університет відрядив Михайла за кордон. Замість запланованих двох років молодий учений пробув там майже три, відвідавши за цей час Берлін, Прагу, Відень, Флоренцію, Гайдельберг, Львів.
Особливе місце в політично-публіцистичній діяльності Михайла Драгоманова посідала Галичина. Він намагався «розбудити» галицьке громадське життя (так, як він це розумів), піднести рівень суспільної свідомості.
Трирічне закордонне турне Михайла Петровича було надзвичайно плідним для молодого вченого. Він тепер міг критично оглянути й оцінити свої переконання, зіставляючи їх з науковим західноєвропейським досвідом.
Наступ реакції, повторне запровадження утисків проти відроджуваних проявів української культури змусили Драгоманова виїхати за кордон і стати політичним емігрантом. У січні 1876 року через Галичину й Угорщину він вирушив до Відня з наміром створити там осередок національної політичної думки, започаткувати випуск української газети.
Восени 1876 року Михайло Драгоманов створив у Женеві громадсько-політичний збірник «Громада». Було видано 5 томів збірника. Головна тема «Громади» — дати якнайбільше матеріалів для вивчення України і її народу, його духовних починань і прагнення до свободи та рівності серед світової спільноти.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d05pOGxSREFsT1VNbFJEQWxPVFJmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcxSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJNUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZYeVZFTUNVNU5DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01sOGxNamdsUkRBbE9UY2xSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlRrekpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTVKVEk1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVU1sUkRBbE9UUmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUk0SlVReEpUZzFKVVF3SlVJd0pVUXdKVUk1SlVRd0pVSkNKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1U1TkNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWw4bE1qZ2xSREFsT1RjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVGt6SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJNUpUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
З другої половини 1880-х років Михайла Петровича запрошували до співпраці ряд провідних видань Галичини.
В Емському указі 1876 року, скерованому проти української мови та українофілів, вказувалося на необхідність вислання Михайла Драгоманова і Павла Чубинського як небезпечних агітаторів. На підставі Емського указу було ліквідовано Громади, звільнено ряд професорів-українців разом з Михайлом Драгомановим з Київського університету. В 1878 році на Паризькому літературному конгресі Михайло Петрович зачитав доповідь «La littérature oukraïnienne proscrite par le gouvernement russe» («Українська література, заборонена російським урядом»), у якій різко засудив Емський указ і виступив на захист української мови та культури. Прочитавши цю доповідь, що вийшла окремою брошурою, Карл Маркс підкреслив у тексті такі слова: «Тарас Шевченко — син народу в повному розумінні цього слова. Більше, аніж хто інший, він заслуговує на титул народного поета».
1889 року запрошений викладати на кафедрі загальної історії історико-філологічного факультету Софійського університету (Болгарія, тоді Князівство Болгарія), де працював до своєї кончини.
«Пригнічений стан духу значною мірою збільшується від усвідомлення печального стану справ в Україні», — свідчила Леся Українка про останні дні свого дядька. Тимчасові поліпшення загального стану сприяли сплескам творчого піднесення, але несподівана смерть від розриву аорти обірвала життя вченого і громадського діяча.
Помер і похований у Софії.
Наукова кар'єра
У студентські роки захопився історією стародавнього світу. Під керівництвом професора Віталія Шульгіна підготував дисертацію на право читання лекцій в університеті «Імператор Тиберій», яку захистив у 1864 році.
Попри переконання що «для політики потрібна історія, як для медицини фізіологія» був прихильником об'єктивізму. Не був схильним до міфологізації історії, використання міфів у системі обґрунтування прав чи вимог українців, натомість прагнув знаходити раціональні аргументи для пояснення явищ і процесів політичного життя.
Працював учителем географії у 2-й Київській гімназії.
1865 року прийнятий на посаду приват-доцента на кафедру загальної історії історико-філологічного факультету Київського університету Святого Володимира. Читав лекції з історії Стародавнього Сходу, історії та історіографії Стародавньої Греції, історії Стародавнього Риму, Нової історії (доби Реформації та Відродження). Опублікував низку статей зі стародавньої історії.
1870 року захистив магістерську дисертацію на ступінь магістра загальної історії на тему «Питання про історичне значення Римської імперії та Тацит».
Після наукового відрядження за кордон у 1873 році призначений на посаду штатного доцента.
1875 року звільнений з університету за політичну діяльність.
Політичні погляди
Цей розділ потрібно повністю переписати відповідно до Вікіпедії. |
Не сприймав як устремління соціалістів-революціонерів «зробити революцію без науки», так і надію народників «зробити соціалізм або культуру без політики». «Нівеляторів» української національності критикував за намагання під гаслами боротьби за об'єднання силоміць упроваджувати серед українців російську як державну. Висновок Драгоманова був категоричним:
...це призвело б не до утворення з українців «чистої національності своїх сусідів», а викликало б до життя «ублюдочні помісі», нових «національних ублюдків», які за своїми моральними якостями були б нижче, ніж їхні предки «чистих національностей».
Обґрунтовував етнічну та психологічну окремішність українців. Послідовно виступав проти тих, хто твердив, що «національність — пустий ідеал», бо вважав: по-перше, національність існувала завжди і, по-друге, вітчизна людині уявляється головним чином саме нацією, яка в ній живе, інакше вітчизною будуть гори, річки та болота. Порятунок для українців бачив у створенні «своєї» держави, яка б була «спілкою задля оборони себе од чужих».
Зробив помітний внесок у розвиток політичної і правової ідеології ліберального і демократичного руху в Україні:
1. Він створив концепцію суспільства, яке базується на ідеї асоціації розвинених особистостей. Реалізація цього ідеалу можлива за федералізму з максимальною децентралізацією влади та самоврядування громад і областей. Для Михайла Драгоманова людина — основа основ соціального устрою, найвища цінність, гарантом права якої може бути лише вільна самоврядна асоціація (громада), а не держава. Михайло Драгоманов в принципі і в далекій перспективі був прихильником анархізму прудонівського типу та одночасно висував ідеї побудови держави на федеративних засадах.
2. Аналізуючи форми держави, Драгоманов наголошував, що унітарна, централізована держава — це втілення деспотизму, диктатури небагатьох. Найкращою формою, на його думку, є організована федерація (на зразок США чи Швейцарії), основою якої є громадське самоврядування, місцеве самоврядування, гарантія природних прав і свобод людини.
3. Як і Микола Костомаров, Михайло Петрович був прихильником федералізму в побудові держави. Однак якщо Костомаров висловлювався за об'єднану панслов'янську державу, то Драгоманов обмежувався федеративною перебудовою Росії. Він уявляв майбутню федерацію на принципово нових засадах: а) відстоював пріоритет прав і свобод особи в державі. На думку мислителя, терор і диктатура не можуть бути засобами побудови прогресивного суспільно-політичного ладу. Новий устрій держави передбачався на засадах політичної свободи, яка гарантуватиме права людини і громадянина, скасування тілесних покарань і смертної кари, недоторканість житла без судової постанови, таємність приватного листування, свободу совісті, друку, слова і віросповідання. Церква відділялася від держави;
б) будівництво федерації вчений розглядав не як дарування прав і свобод суб'єктам федерації «зверху», а як делегування повноважень вищим органам держави «знизу»;
в) на сторожі прав і свобод стояв суд. До нього громадянин міг звернутися з позовом не лише проти співгромадян, а й проти будь-якого чиновника, що для тодішньої Росії було надзвичайно актуально.
4. М. Драгоманов не уявляв політичної свободи громадян без серйозних і соціальних реформ, до яких входили:
— ліквідація такого пережитку кріпосництва, як юридична нерівність;
— подолання станового принципу розподілу податків;
— здійснення поступової націоналізації головних засобів виробництва з наданням права користуватися ними населенню.
5. У державно-правовій концепції Михайла Драгоманова передбачалися три гілки влади: законодавча, судова і виконавча. Законодавча належала б двом думам — державній і союзній. Главою держави міг бути імператор з успадковуваною владою чи обраний. До третьої гілки влади — судової, крім Верховного суду (сенату), входили судові палати обласних, повітових і міських дум. Статус суддів визначав закон. Членів Верховного суду призначав глава держави довічно.
Таким чином, своєю державно-правовою концепцією Михайло Петрович пропонував парламентську державу із засадами самоврядування, яка б впливала на соціальну й економічну сфери суспільства, надавала б великого значення просвітництву і законодавству, відкривала перспективи для реформ.
По-перше, цінність політичного вчення Михайла Драгоманова полягає в тому, що воно спрямоване на захист прав і свобод людини. Ні до, ні після нього ніхто в Україні і Росії не стверджував з такою силою ідею пріоритету особи перед державою. Вчений впритул підійшов до окреслення найважливішої ознаки правової держави — відповідальності держави перед громадянином у разі порушення його прав.
По-друге, не може не тішити сучасників європейський вибір Михайла Драгоманова, його намагання ввести Україну в європейську спільноту народів шляхом наближення її до європейських політичних і правових стандартів.
По-третє, вчений створив перший в історії Росії проєкт федеративної перебудови держави, окремі аспекти якого було реалізовано пізніше на практиці. Прикладом цього є сьогоднішній російський двопалатний парламент.
Первинним у політичних ідеях Драгоманова був гуманізм, віра у духовне вдосконалення людини, у прогрес суспільства, який він розумів під кутом зору задоволення прагнень і потреб людини.
Вчений відстоював цінності демократичного суспільства, заснованого на засадах розуму, солідарності та спрямованого до «інтегрального» розвитку особистості. Йому притаманна відданість ідеї верховенства права як гарантії поступовості соціального розвитку.
У феномені національного Драгоманов виділяв два аспекти. По-перше, націю він розумів як продукт історичного розвитку, стале об'єднання людей зі спільною долею, мовою, традиціями, уявленнями про минуле та прагненнями до майбутнього. По-друге, сучасна нація для нього була спільнотою, в якій реалізується потенціал насамперед її провідних діячів, культурні, духовні, наукові, творчі можливості людей.
Драгоманівські концепції розв'язання національного питання в Європі відрізнялися оригінальністю. Це — теорія «плебейських націй», історіософська ідея «неповноти» історичного, соціального та культурного розвитку бездержавних націй.
Прагнучи до гармонізації міжнаціональних стосунків Драгоманов часом перебільшував роль раціональних чинників, здатність національних колективів взаємодіяти на засадах гуманності, діалогу та взаємних поступок.
Новаційною була його європоцентристська модель суспільно-політичного розвитку. З погляду «центральних» і «периферійних» процесів розвитку Європи він інтерпретував ключові події історії, визначав рівень асинхронності розвитку східноєвропейських народів у порівнянні з процесами, притаманними народам західноєвропейським.
Літературознавчі погляди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTHlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VTWxSREFsUWpnbFJERWxPRFVsUkRBbFFqQWxSREFsUWprbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVXVNUzVxY0djdk1qVXdjSGd0SlVRd0pUazBKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTNHhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У своїх наукових і літературно-критичних працях 1870–1890-х («Література російська, великоруська, українська і галицька», 1873—1874; «Листи на Наддніпрянську Україну», 1893—1894; «Святкування роковин Шевченка в „руському обществі“», 1873; «Війна з пам'яттю про Шевченка», 1882; «Т. Шевченко в чужій хаті його імені», 1893 та інші) вимагав, щоб література неодмінно керувалася принципами вірності правді життя, відповідала своєму часові, сягала проблемами та героями глибин суспільного життя.
Велике значення мала розробка Драгомановим концепції народності літератури. Він наголошував на історичності цієї категорії, яка, постійно розвиваючись, оновлюючи зміст і форму, виявляла глибоку чутливість до суспільних і естетичних потреб народу. Підтримуючи у творчості українських письменників справді народне, Михайло Драгоманов вів рішучу боротьбу проти псевдонародності, провінційності та обмеженості літератури.
Одним із перших в українському літературознавстві звернувся до аналізу романтизму як напряму в мистецтві, що в попередні десятиліття відіграло позитивну роль у становленні національної літератури, викликавши зацікавленість до усної народної творчості, етнографії, міфології українців. Цим самим було підготовлено передумови для реалізму, який став домінувати в українській літературі другої половини XIX століття.
Цікавою є концепція реалізму в естетиці Михайла Драгоманова, осердям якої є вимога безтенденційного, об'єктивного змалювання життя. Недооцінка переваг реалістичного способу відображення дійсності вела до того, що окремі українські письменники (наприклад, О. Стороженко) малювали абстрактні схеми, а не живих людей, захоплювалися дидактизмом, у той час як художня творчість вимагає «виводити на сцену існуючі, а не вигадані особи й становище». Досягнення реалізму в українській літературі вчений пов'язував із творчістю Тараса Шевченка, Марка Вовчка, Панаса Мирного, Івана Нечуя-Левицького, частково Юрія Федьковича. Займаючись порівняльним літературознавством, Михайло Драгоманов пропагував важливість загальнолюдських естетичних цінностей у розвиткові культури українського народу.
Вшанування
- Бюст на вході до НПУ імені Михайла Драгоманова
- Пам'ятна таблиця на честь Драгоманова в Софії
-
- Меморіальна дошка розміщена на стіні Червоного корпусу Київського університету
- Ім'я 1920 року присвоєне Національному педагогічному університету
- 1993 року Українська студія телевізійних фільмів випустила фільм «Титан. Михайло Драгоманов» (сценарій Володимира Колодяжного, режисер Олексій Мажуга)
- 2001 року з нагоди 160-річчя від дня народження науковця НБУ випустив ювілейну пам'ятну монету
- На честь Михайла Драгоманова в Гадячі встановлено пам'ятну дошку в Урочищі Зелений Гай, де мешкала родина Драгоманових.
- Вулиці
Його ім'ям названі вулиці у Києві, Львові, Івано-Франківську, Чернівцях, Рівному, Луцьку, Гадячі, Лубнах та інших населених пунктах.
Бібліографія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTHlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VTXVYeVZFTUNWQk55VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxRalFsUkRFbE9ETWxSREFsUWtNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqaGZKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZYeVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJERWxPRE5mSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlRKRFh6RTRPVEl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VTXVYeVZFTUNWQk55VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxRalFsUkRFbE9ETWxSREFsUWtNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqaGZKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZYeVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJERWxPRE5mSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlRKRFh6RTRPVEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpoTDAxdWFXSXdORGt0VUdGM2JHbHJMVTFwYUdGcWJHOVFaWFJ5YjNkcE5FUnlZV2R2YldGdWIzWXhPRFF4TFRFNE9UVXVaR3AyZFM5d1lXZGxNUzB5TWpCd2VDMU5ibWxpTURRNUxWQmhkMnhwYXkxTmFXaGhhbXh2VUdWMGNtOTNhVFJFY21GbmIyMWhibTkyTVRnME1TMHhPRGsxTG1ScWRuVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Основні твори
- Драгоманов М. П. Император Тиберий // Университетские известия [Киев]. — 1864. — № 1.
- Драгоманов М. П. О состоянии женщины в первый век Римской империи // Университетские известия [Киев]. — 1864. — № 5. Май.
- Драгоманов М. П. Малороссия в ее словестности [ 27 січня 2021 у Wayback Machine.] // Вестник Европы. — 1870. — Июнь. — Кн. 6.
- Драгоманов М. П. Восточная политика Германии и обрусение // Вестн. Европы. — 1872. — Кн. 2.
- Драгоманов М. П. Литературное движение в Галиции // Вестн. Европы. — 1873. — Кн. 9; Кн. 10.
- «Література російська, великоруська, українська і галицька» [ 3 лютого 2021 у Wayback Machine.] (1874).
- «Исторические песни малорусского народа» (Т. 1, 1874 — Т. 2, 1875, у співавторстві з В. Антоновичем).
- «По вопросу о малорусской литературе» (1876).
- «Малорусские народныя предания и рассказы» (1876).
- «Шевченко, українофіли і соціалізм» [ 26 вересня 2021 у Wayback Machine.] (1879)
- «Нові українські пісні про громадські справи: 1764—1880» (1881).
- «Историческая Польша и великорусская демократия» (1881).
- «Політичні пісні українського народу 18—19 ст.» (Частина перша, Розділ 1, 1883 — Частина перша, Розділ 2, 1885).
- «Чудацькі думки про українську національну справу» [ 5 лютого 2021 у Wayback Machine.] (1891).
- «Австро-руські спомини. 1867—1877» [ 4 лютого 2021 у Wayback Machine.] (1889—1892).
- (1893) [1] [ 20 лютого 2020 у Wayback Machine.].
Бібліографічні покажчики
- Михайло Петрович Драгоманов: Бібліографічний покажчик видань творів та критичної літератури [ 6 січня 2012 у Wayback Machine.]. Уклав Мороз Мирослав Олександрович Львів 1991 рік (цю бібліографію редагує та доповнює новими матеріалами Ярослава Лозинська з допомогою Андрія Хруцького — 2011).
- Михайло Петрович Драгоманов. 1841—1895. Його юбілей, смерть, автобіографія і спис творів/ Упорядник Михайло Павлик. — 1896
- Михайло Петрович Драгоманов. Твори: бібліографічний покажчик [ 12 липня 2018 у Wayback Machine.] / Міністерство освіти і науки, молоді та спорту України ; Національний педагогічний університет імені М. П. Драгоманова ; Наукова бібліотека ; упоряд. бібліографічного покажчика Н. І. Тарасова. − К. : Вид-во НПУ імені М. П. Драгоманова, 2012. − 168 с.
- Драгоманов — історик: каталог виставки до 185-річчя від дня народження М. П. Драгоманова [ 17 травня 2021 у Wayback Machine.] / Мін-во освіти і науки України ; Нац. пед. ун-т імені М. П. Драгоманова ; Наукова бібліотека ; упоряд. Н. І. Тарасова, Ю. І. Левченко. — Київ: Вид-во НПУ імені М. П. Драгоманова, 2016. — 137 с.
- Драгоманов — філолог: каталог виставки до 185-річчя від дня народження М. П. Драгоманова [ 17 травня 2021 у Wayback Machine.] / Мін-во освіти і науки України ; Нац. пед. ун-т імені М. П. Драгоманова ; Наукова бібліотека ; упоряд. бібліогр. покажчика: Н. І. Тарасова, О. Л. Хархун. — Київ: Вид-во НПУ імені М. П. Драгоманова, 2016. — 81 с.
- Драгоманов-філософ: бібліографічний покажчик [ 17 травня 2021 у Wayback Machine.] / М-во освіти і науки України ; Нац. пед. ун-т імені М. П. Драгоманова ; Наукова бібліотека ; упоряд. Н. І. Тарасова, наук. ред. Ю. І. Левченко. — Київ: Вид-во НПУ імені М. П. Драгоманова, 2018. — 139 с.
Див. також
- Драгоманівка — правопис під авторством Михайла Драгоманова
- Гадяцький літературний музей родини Драгоманових
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- або Драгома́нів
- Як твердив відомий літературознавець Петро Одарченко, знайомий Олени Пчілки, який бував у родинному будинку Драгоманових, справжньою датою народження М. П. Драгоманова є 6 (18) вересня. Одарченко посилається на «Молитвослов» Петра Якимовича Драгоманова, у якому батько Михайла Петровича записував дати народження всіх своїх дітей. «Молитвослов» пропав під час пожежі будинку-музею Драгоманових під час Другої світової війни [ 15 березня 2014 у Wayback Machine.].
- . Архів оригіналу за 1 грудня 2010. Процитовано 16 січня 2011.
- Бжеський Р.. Нариси з історії Українських Визвольних Змагань 1917—1918 рр. [ 15 серпня 2016 у Wayback Machine.] — Торонто: Чужина (друком Видавництва «Гомін України»), 1970. — С. .
- Драгоманов, 2012, с. 48.
- Драгоманов, 2012, с. 51.
- . Архів оригіналу за 25 березня 2022. Процитовано 25 березня 2022.
- . Архів оригіналу за 12 червня 2021. Процитовано 25 березня 2022.
- . Архів оригіналу за 9 березня 2022. Процитовано 25 березня 2022.
- . Архів оригіналу за 8 квітня 2016. Процитовано 18 лютого 2016.
- Емський указ, Повний текст Емського указу (рос.)
- Данило Яневський. Проект «Україна». Відомі історії нашої держави: продовження (1774—1914 рр.).— Харків. Фоліо, 2015.—218 с.:іл
- Тарас Шевченко. Твори в п'яти томах. — К.: Дніпро, 1984, т. 1, с. 9
- Кармазіна, 2015, с. 18, 21-24.
- . Архів оригіналу за 24 жовтня 2018. Процитовано 24 вересня 2017.
- Євген Нахлік. Іван Франко про інститут держави
- Михайло Драгоманов. Література російська, великоруська, українська і галицька. — Львів, 1874.
- «Розібраними повістями та конспектами повістей обмежується все, що появилося в українській белетристиці остатнього десятиліття такого, в чім вона відгукнулася на живі питання своєї країни. Коли не можна сказати, щоби белетристика обходила ті питання, то не можна сказати й того, аби вона зробила багато задля їх вияснення» // Драгоманов М. Українське письменство 1800—1873 років.
- «Драгоманову здавалося, що твір на непохитній підвалині науковій з тенденціями і всякими питаннями (…) буде мати запевнену вартість» // Євшан М. Михайло Драгоманов як літературний критик. // Критика. Літературознавство. Естетика, с. 68
- Титан. Михайло Драгоманов на YouTube
Джерела
Ця стаття містить , але походження тверджень у ній через практично повну відсутність . |
- Михайло Драгоманов. Літературно-публіцистичні праці у 2 томах. Київ: Наук. думка, 1970. 531 стор. (Т.1); 592 стор. (Т.2) (Ukrainica: , )
- Андрусяк Т. Шлях до свободи (Михайло Драгоманов про права людини). — Львів : Світ, 1998. — 192 с.
- Гриценко І. С. , Короткий В. А. Михайло Драгоманов у спогадах. — Київ, 2012. — 312 с. — .
- Дашкевич Я. Учений, політик, публіцист // Слово і час. — 1991. — Ч. 10. — С. 3-6.
- Дмитренко М. Михайло Драгоманов — дослідник фольклору //Слово і Час. — 2005. — № 6. — С. 12—24.
- Дорошенко В. Життя і діяльність М. П. Драгоманова: Короткий життєписний нарис. — Мюнхен, 1963. — 21 с.
- Довгич В. А. Українська ідея в політичній теорії М. Драгоманова. — К., 1991.
- Історичний календар (про університет імені Драгоманова за 185 років та життя і творчість Михайла Петровича). Упорядник Віктор Жадько.- К.,2015. -808 с.
- Качкан В. А., Качкан О. В. Великий полтавець європейського овиду // Нев'януча галузка калини: Українські літератори, вчені, громадські діячі — в діаспорі. — К., 2011. — С. 4—11.
- Кралюк П. М. М. Драгоманов про реформаційні рухи в Україні / П. М. Кралюк // Соціально-філософські ідеї Михайла Драгоманова: зб. наук. праць / відп. ред. М. І. Лук. — Київ, 1995. — С. 94–102.
- Круглашов А. Драма інтелектуала: політичні ідеї Михайла Драгоманова. — Чернівці : Прут, 2001. — 488 с.
- Костюк Г. Листування // Літературно-мистецькі перехрестя (паралелі). — Вашингтон — Київ, 2002. — С. 223—234.
- Куца О. Літературознавчі пошуки Михайла Драгоманова у контексті культурно-національної програми українства // Теорія літератури, компаративістика, україністика: Збірник наукових праць з нагоди 70-річчя Р. Гром'яка / Упоряд. М. Лановик, З. Лановик, І. Папуша та ін. — Тернопіль : Підручники і посібники, 2007. — Вип. 19. — С. 247—253.
- Куца О. Михайло Драгоманов і розвиток української літератури у другій половині XIX століття. — Тернопіль, 1995. — 224 с.
- Лисяк-Рудницький І. Драгоманов Михайло // Енциклопедія українознавства / За ред. В. Кубійовича. Перевид. — Львів, 1993. — С. 589—591.
- Матвіїшин В. Михайло Драгоманов і європеїзація літературного процесу в Галичині 70-90-х років ХХ ст. // Український літературний європеїзм. — К. : ВЦ «Академія», 2009. — С. 128—136.
- Мацько В. Михайло Драгоманов і медієвістика. — Хмельницький, 2000. — 80 с.
- Михайлин І. Л. Як Михайло Драгоманов став Чудаком (дискусія Б. Грінченка та М. Драгоманова в журналі «Зоря» 1888—1889 років). Діалог Івана Франка з Михайлом Драгомановим у журналі «Народ»: дискурс прихованої полеміки // Журналістика як всесвіт: Вибрані медіа-дослідження. — Харків : Прапор, 2008. — С. 386—404.
- Пінчук Ю. [[https://web.archive.org/web/20160620073248/http://history.org.ua/?encyclop&termin=Dragomanov_M Архівовано 20 червня 2016 у Wayback Machine.] Драгоманов Михайло Петрович] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 458. — .
- Сарбей В. Г., Федченко П. М. Драгоманов Михайло Петрович // Українська літературна енциклопедія: У 5 т. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1990. — Т. 2. — С. 101—103.
- Справжній Михайло Драгоманов / Назар Горбач. — Львів: Каменяр, 2008. — 166, [1] с. : портр. ; 20 см. — Бібліогр.: с. 162—166 (101 назва). — Імен. покажч.: с. 152—161. — 300 пр. —
- Тарнашинська Л. Апостол правди і науки // Літературна Україна. — 1991. — 19 вересня. — С. 7.
- Чарівність енергії: Михайло Драгоманов / Леонід Ушкалов. — Київ: Дух і Літера, 2019. — 600 с. — (Постаті культури). — . (найповніша біографія Михайла Драгоманова (стан: 2021))
- Ясь О. В. Порівняльно-історичний метод у дослідницьких практиках Михайла Драгоманова // Український історичний журнал. — 2012. — № 2. — С. 133—158. https://www.academia.edu/21625894/
- Київ. Енциклопедія. / В. Г. Абліцов. — К.: Видавництво «Фенікс». 2016. — 288 с.
- Кармазіна, Марія (2015). Між історією і політикою / М.С. Кармазіна. – К.: ІПіЕНД ім. І. Ф. Кураса НАН України, 2015. – 560. .
- Никола Караиванов. Професор Михайло Драгоманов и България [ 24 червня 2021 у Wayback Machine.] // Európska veda. 1/2017.
- Феденко П.. Михайло Драгоманов i Пєр Жозеф Прудон // Драгоманівський збірник. Том 1. — Прага: «Сіяч», 1932. — Стор. 271—292.
- Якімова А. Болгарський період життя професора Михайла Драгоманова: монографія [ 24 червня 2021 у Wayback Machine.] / ІМФЕ ім. М. Т. Рильського НАН України. Київ, 2019. 280 с. (additional link [ 24 червня 2021 у Wayback Machine.])
- Антоніна Якімова. Михайло Драгоманов: Європейський вчений, професор Софійського університету // Україна і Болгарія в історії Європи: збірник наукових праць / Упоряд.: Інна Манасієва, Ірина Матяш. Київ: Ін-т історії України НАН України, 2019. 560 c.(link [ 24 червня 2021 у Wayback Machine.])
Посилання
Твори Драгоманова
- Драгоманов Михайло Петрович // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 649-650.
- Драгоманов Михайло Петрович // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Михайло Драгоманов на сайті книгодатабази Goodreads
- Сторінка «Драгоманов Михайло Петрович [ 17 березня 2022 у Wayback Machine.]» інформаційно-бібліографічного ресурсу «Видатні педагоги України та світу [ 21 жовтня 2020 у Wayback Machine.]» ДНПБ України ім. В. О. Сухомлинського
- Драгоманов (Dragomanov) Михайло Петрович // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 5. Біографічна частина: А-М / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2014. — с.142-145
- Марко Роберт Стех. Очима культури. — № 60. Про українські громади та Михайла Драгоманова [ 16 лютого 2020 у Wayback Machine.]
- Про Михайла Драгоманова у програмі «Велич особистості» // ВІДЕО
- Зібрання творів М. Драгоманова в е-бібліотеці ЧТИВО [ 27 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Михайло Драгоманов. Шевченко, українофіли й соціялізм. — Львів: Накладом Укр.-рус. вид. спілки, 1906. [ 3 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Михайло Драгоманов. Вибране. — Київ: Либідь, 1991. [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Drahomaniv — книги М. П. Драгоманова в Інтернет-архіві
- Драгоманов Михайло [ 29 січня 2021 у Wayback Machine.] — на порталі «Український Центр»
- Творча спадщина Драгоманова [ 20 квітня 2012 у Wayback Machine.] — перелік видань, що зберігаються в Науковій бібліотеці імені М.Максимовича (Київ)
- Костянтин Чехович. Шкідливі думки Михайла Драгоманова // Український Бескид, 11.09.1938 [ 15 березня 2014 у Wayback Machine.]
- Дві долі: Іван Труш і Леся Українка [ 30 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- Драгоманов Михайло Петрович [ 26 жовтня 2020 у Wayback Machine.] Тофтул М. Г. Сучасний словник з етики. — Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка, 2014. — 416с.
- Драгоманов Михайло Петрович — учений, політик, публіцист. До 170-річчя від дня народження [ 1 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Хто був і є у місті Гадяч [ 18 травня 2017 у Wayback Machine.]
- Драгоманів М. Два учителі: спомини / Михайло Драгоманів. — У Львові: З друк. Наук. тов. ім. Шевченка, 1902. — 79, 3 с. — (Літературно-наукова бібліотека ; ч. 27). [ 25 вересня 2018 у Wayback Machine.]
- Драгоманов М. Розвідки Михайла Драгоманова про українську народну словесність і письменство. Т. 4 / зладив М. Павлик. — У Львові: Накладом Наук. т-ва ім. Шевченка, 1907. — 399, 4 с. — (Збірник філологічної секції Наукового товариства імені Шевченка ; т. 10). [ 3 січня 2019 у Wayback Machine.]
- Драгоманов М. Розвідки Михайла Драгоманова про українську народну словесність і письменство. Т. 3 / зладив М. Павлик. — У Львові: Накладом Наук. т-ва ім. Шевченка, 1906. — VI, 362 с. — (Збірник філологічної секції Наукового товариства імені Шевченка ; т. 7). [ 3 січня 2019 у Wayback Machine.]
- Драгоманов М. Розвідки Михайла Драгоманова про українську народну словесність і письменство. Т. 2 — У Львові: Накладом Наук. т-ва ім. Шевченка, 1900. — 238, 4 с., 4 арк. іл. — (Збірник філологічної секції Наукового товариства імені Шевченка ; т. 3). [ 3 січня 2019 у Wayback Machine.]
- Драгоманов М. Розвідки Михайла Драгоманова про українську народну словесність і письменство. Т. 1. — У Львові: Накладом Наук. т-ва ім. Шевченка, 1899. — 264 с. — (Збірник філологічної секції Наукового товариства імені Шевченка ; т. 2). [ 3 січня 2019 у Wayback Machine.]
- Драгоманов М. Нові українські пісні про громадські справи: (1764—1880) / М. Драгоманов. — Вид. 2-е. — Київ: Криниця, 1918. — 154 с. [ 3 січня 2019 у Wayback Machine.]
Про нього
- Панас Феденко. Михайло Драгоманов і Пєр Жозеф Прудон (1932)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Dragomanov Mihajlo Petrovich Dragoma nov vikoristovuvav psevdonimi Tolmachev Ukrayinec M Kuzmichevskij P Kuzmichevskij Kirilo Vasilenko Volinec M Galickij M Gordiyenko P Petrik Morin Oleksandr Leviv M T ov ta in 6 18 veresnya 1841 18410918 Gadyach Poltavshina Rosijska imperiya 20 chervnya 2 lipnya 1895 Sofiya Bolgariya ukrayinskij publicist istorik filosof ekonomist literaturoznavec folklorist gromadskij diyach zasnovnik ukrayinskogo socializmu predstavnik vidomogo rodu ukrayinskih gromadskih i kulturnih diyachiv Dragomanovih Mihajlo DragomanovPsevdonimM Tolmachov Ukrayinec M Kuzmichevskij P Kuzmichevskij Kirilo Vasilenko Volinec M Galickij M Gordiyenko P Petrik Chudak M T ovNarodivsya18 veresnya 1841 1841 09 18 Gadyach nini Poltavska oblastPomer20 chervnya 2 lipnya 1895 1895 07 02 53 roki Sofiya nini BolgariyaPohovannyaCentralnij cvintar Sofiyi dilyanka 17 katolicka chastina GromadyanstvoRosijska imperiyaDiyalnistliteraturoznavec istorik filosof ekonomist folkloristSfera robotiliteraturoznavstvo istoriya filosofiya ekonomika folkloristika i politikaAlma materIstoriko filologichnij fakultet Kiyivskogo universitetu d ZakladImperatorskij universitet Svyatogo Volodimira i Sofijskij universitet Svyatogo Klimenta OhridskogoRoki aktivnosti1863 1895NapryamokliteraturaZhanrpoeziya proza pereklad publicistikaBatkoDragomanov Petro AkimovichMatiYelizaveta DragomanovaBrati sestriOlena Pchilka i Dragomanov Oleksandr PetrovichU shlyubi zDragomanova Lyudmila MihajlivnaDitiDragomanov Svitozar Mihajlovich Lidiya Shishmanova i Trush Ariadna Mihajlivna Dragomanov Mihajlo Petrovich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah Odin iz organizatoriv Staroyi gromadi u Kiyevi Docent Kiyivskogo universitetu 1864 1875 Pislya zvilnennya za politichnu neblagonadijnist emigruvav do Zhenevi de ocholyuvav oseredok ukrayinskoyi politichnoyi emigraciyi 1876 1889 Profesor Vishoyi shkoli u Sofiyi 1889 1895 Brat pismennici ta gromadskoyi diyachki Oleni Pchilki dyadko Lesi Ukrayinki Mihajla Kosacha j Oksani Dragomanovoyi Batko Svitozara Dragomanova Lidiyi Shishmanovoyi Ariadni Trush test Ivana Shishmanova ta Ivana Trusha Viznachnij ideolog ukrayinciv avtonomistiv ZhittyepisMihajlo Dragomanov Narodivsya u misti Gadyachi nini rajonnij centr Poltavskoyi oblasti Ukrayina todi Poltavska guberniya Rosijska imperiya Batki Mihajla Dragomanova dribnopomisni dvoryani nashadki kozackoyi starshini buli osvichenimi lyudmi podilyali liberalni dlya svogo chasu poglyadi Ya nadto zobov yazanij svoyemu batku yakij rozviv u meni intelektualni interesi z yakim u mene ne bulo moralnogo rozladu i borotbi zgaduvav piznishe Mihajlo U 1849 1853 rokah navchavsya u Gadyackomu povitovomu uchilishi de z pomizh inshih disciplin vidilyav istoriyu geografiyu movi zahoplyuvavsya antichnim svitom Prodovzhiv navchannya u Poltavskij gimnaziyi nini Poltavska shkola 3 Vrazhav vikladachiv svoyeyu nadzvichajnoyu cilespryamovanistyu pracovitistyu osvichenistyu Jogo sestra Olga pismennicya Olena Pchilka mati Lesi Ukrayinki zgaduvala sho knizhok Mihajlo perechitav she v gimnaziyi taku silu i takih avtoriv sho bagato uchniv serednih shkil piznishih chasiv zdivuvalis bi pochuvshi sho mizh timi avtorami buli j taki yak Shloser Makolej Preskot Gizo Voseni 1859 roku vstupiv na istoriko filologichnij fakultet Kiyivskogo universitetu Svyatogo Volodimira Tut u nogo z yavlyayutsya znachno shirshi j bilshi mozhlivosti vdoskonalyuvati svoyu zagalnu osvitu povnishe i zhivishe znajomitisya z timi suspilnimi i politichnimi procesami sho postijno zarodzhuvalisya u studentskomu seredovishi Stav odnim iz zasnovnikiv nedilnih ukrayinskomovnih shkil u Kiyevi 1859 Universitet tih chasiv yavlyav soboyu odin iz najvazhlivishih oseredkiv naukovogo kulturnogo i gromadskogo zhittya Znachnoyu miroyu ce bula zasluga popechitelya Kiyivskogo navchalnogo okrugu slavetnogo hirurga Mikoli Pirogova yakij dopustiv u Kiyevi de facto akademichnu svobodu shozhu na yevropejsku Mihajlo namagavsya organichno poyednuvati proces navchannya z praktichnoyu gromadskoyu robotoyu na yaku pidshtovhuvali rozbudzheni zagalnoyu situaciyeyu politichni nastroyi Etapnim u spravi stanovlennya Mihajla Dragomanova yak politichnogo i gromadskogo diyacha stav jogo vistup nad trunoyu Shevchenka u Kiyevi koli prah velikogo Kobzarya perevozili do Chernechoyi gori 1863 roku stav chlenom tovaristva Gromada ob yednannya sho bulo formoyu probudzhennya svidomosti nacionalnoyi inteligenciyi do piznannya ukrayinskoyi istoriyi kulturi narodnogo pobutu prava Piznishe u 1870 h rokah z yavilisya novi molodi Gromadi v statutah yakih uzhe stoyalo pitannya pro samostijne politichne isnuvannya Ukrayini z vibornim narodnim pravlinnyam Zajmayuchi proukrayinsku poziciyu vin vislovlyuvav dumku poganij toj radikal na Ukrayini yakij ne stav svidomim ukrayincem Mihajlo Dragomanov uviv u vzhitok termin nosiyi malorosijshini Ce zrosijsheni ukrayinci nacionalnij harakter yakih utvoryuvavsya pid chuzhim tiskom i vplivom sho malo naslidkom zasvoyennya perevazhno girshih yakostej chuzhoyi nacionalnosti i vtrati krashih svoyih Z seredini 1860 h rokiv stanovlennya Mihajla Dragomanova yak uchenogo vidbuvalosya v tisnomu vzayemozv yazku z jogo publicistichnoyu diyalnistyu U todishnih jogo robotah istorichnih etnografichnih filologichnih sociologichnih mimovoli vidbuvayetsya zmishennya akcentuvannya na politichne pidgruntya oznachuvanogo pitannya 1870 roku Kiyivskij universitet vidryadiv Mihajla za kordon Zamist zaplanovanih dvoh rokiv molodij uchenij probuv tam majzhe tri vidvidavshi za cej chas Berlin Pragu Viden Florenciyu Gajdelberg Lviv Osoblive misce v politichno publicistichnij diyalnosti Mihajla Dragomanova posidala Galichina Vin namagavsya rozbuditi galicke gromadske zhittya tak yak vin ce rozumiv pidnesti riven suspilnoyi svidomosti Tririchne zakordonne turne Mihajla Petrovicha bulo nadzvichajno plidnim dlya molodogo vchenogo Vin teper mig kritichno oglyanuti j ociniti svoyi perekonannya zistavlyayuchi yih z naukovim zahidnoyevropejskim dosvidom Nastup reakciyi povtorne zaprovadzhennya utiskiv proti vidrodzhuvanih proyaviv ukrayinskoyi kulturi zmusili Dragomanova viyihati za kordon i stati politichnim emigrantom U sichni 1876 roku cherez Galichinu j Ugorshinu vin virushiv do Vidnya z namirom stvoriti tam oseredok nacionalnoyi politichnoyi dumki zapochatkuvati vipusk ukrayinskoyi gazeti Voseni 1876 roku Mihajlo Dragomanov stvoriv u Zhenevi gromadsko politichnij zbirnik Gromada Bulo vidano 5 tomiv zbirnika Golovna tema Gromadi dati yaknajbilshe materialiv dlya vivchennya Ukrayini i yiyi narodu jogo duhovnih pochinan i pragnennya do svobodi ta rivnosti sered svitovoyi spilnoti Pam yatna doshka Mihajlu Dragomanovu Ivano Frankivsk Pam yatna doshka Mihajlu Dragomanovu Urochishe Zelenij Gaj Gadyach Z drugoyi polovini 1880 h rokiv Mihajla Petrovicha zaproshuvali do spivpraci ryad providnih vidan Galichini V Emskomu ukazi 1876 roku skerovanomu proti ukrayinskoyi movi ta ukrayinofiliv vkazuvalosya na neobhidnist vislannya Mihajla Dragomanova i Pavla Chubinskogo yak nebezpechnih agitatoriv Na pidstavi Emskogo ukazu bulo likvidovano Gromadi zvilneno ryad profesoriv ukrayinciv razom z Mihajlom Dragomanovim z Kiyivskogo universitetu V 1878 roci na Parizkomu literaturnomu kongresi Mihajlo Petrovich zachitav dopovid La litterature oukrainienne proscrite par le gouvernement russe Ukrayinska literatura zaboronena rosijskim uryadom u yakij rizko zasudiv Emskij ukaz i vistupiv na zahist ukrayinskoyi movi ta kulturi Prochitavshi cyu dopovid sho vijshla okremoyu broshuroyu Karl Marks pidkresliv u teksti taki slova Taras Shevchenko sin narodu v povnomu rozuminni cogo slova Bilshe anizh hto inshij vin zaslugovuye na titul narodnogo poeta 1889 roku zaproshenij vikladati na kafedri zagalnoyi istoriyi istoriko filologichnogo fakultetu Sofijskogo universitetu Bolgariya todi Knyazivstvo Bolgariya de pracyuvav do svoyeyi konchini Prignichenij stan duhu znachnoyu miroyu zbilshuyetsya vid usvidomlennya pechalnogo stanu sprav v Ukrayini svidchila Lesya Ukrayinka pro ostanni dni svogo dyadka Timchasovi polipshennya zagalnogo stanu spriyali spleskam tvorchogo pidnesennya ale nespodivana smert vid rozrivu aorti obirvala zhittya vchenogo i gromadskogo diyacha Pomer i pohovanij u Sofiyi Naukova kar yeraU studentski roki zahopivsya istoriyeyu starodavnogo svitu Pid kerivnictvom profesora Vitaliya Shulgina pidgotuvav disertaciyu na pravo chitannya lekcij v universiteti Imperator Tiberij yaku zahistiv u 1864 roci Popri perekonannya sho dlya politiki potribna istoriya yak dlya medicini fiziologiya buv prihilnikom ob yektivizmu Ne buv shilnim do mifologizaciyi istoriyi vikoristannya mifiv u sistemi obgruntuvannya prav chi vimog ukrayinciv natomist pragnuv znahoditi racionalni argumenti dlya poyasnennya yavish i procesiv politichnogo zhittya Pracyuvav uchitelem geografiyi u 2 j Kiyivskij gimnaziyi 1865 roku prijnyatij na posadu privat docenta na kafedru zagalnoyi istoriyi istoriko filologichnogo fakultetu Kiyivskogo universitetu Svyatogo Volodimira Chitav lekciyi z istoriyi Starodavnogo Shodu istoriyi ta istoriografiyi Starodavnoyi Greciyi istoriyi Starodavnogo Rimu Novoyi istoriyi dobi Reformaciyi ta Vidrodzhennya Opublikuvav nizku statej zi starodavnoyi istoriyi 1870 roku zahistiv magistersku disertaciyu na stupin magistra zagalnoyi istoriyi na temu Pitannya pro istorichne znachennya Rimskoyi imperiyi ta Tacit Pislya naukovogo vidryadzhennya za kordon u 1873 roci priznachenij na posadu shtatnogo docenta 1875 roku zvilnenij z universitetu za politichnu diyalnist Politichni poglyadiCej rozdil potribno povnistyu perepisati vidpovidno do standartiv yakosti Vikipediyi Vi mozhete dopomogti pererobivshi jogo Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin Ne sprijmav yak ustremlinnya socialistiv revolyucioneriv zrobiti revolyuciyu bez nauki tak i nadiyu narodnikiv zrobiti socializm abo kulturu bez politiki Nivelyatoriv ukrayinskoyi nacionalnosti kritikuvav za namagannya pid gaslami borotbi za ob yednannya silomic uprovadzhuvati sered ukrayinciv rosijsku yak derzhavnu Visnovok Dragomanova buv kategorichnim ce prizvelo b ne do utvorennya z ukrayinciv chistoyi nacionalnosti svoyih susidiv a viklikalo b do zhittya ublyudochni pomisi novih nacionalnih ublyudkiv yaki za svoyimi moralnimi yakostyami buli b nizhche nizh yihni predki chistih nacionalnostej Obgruntovuvav etnichnu ta psihologichnu okremishnist ukrayinciv Poslidovno vistupav proti tih hto tverdiv sho nacionalnist pustij ideal bo vvazhav po pershe nacionalnist isnuvala zavzhdi i po druge vitchizna lyudini uyavlyayetsya golovnim chinom same naciyeyu yaka v nij zhive inakshe vitchiznoyu budut gori richki ta bolota Poryatunok dlya ukrayinciv bachiv u stvorenni svoyeyi derzhavi yaka b bula spilkoyu zadlya oboroni sebe od chuzhih Zrobiv pomitnij vnesok u rozvitok politichnoyi i pravovoyi ideologiyi liberalnogo i demokratichnogo ruhu v Ukrayini 1 Vin stvoriv koncepciyu suspilstva yake bazuyetsya na ideyi asociaciyi rozvinenih osobistostej Realizaciya cogo idealu mozhliva za federalizmu z maksimalnoyu decentralizaciyeyu vladi ta samovryaduvannya gromad i oblastej Dlya Mihajla Dragomanova lyudina osnova osnov socialnogo ustroyu najvisha cinnist garantom prava yakoyi mozhe buti lishe vilna samovryadna asociaciya gromada a ne derzhava Mihajlo Dragomanov v principi i v dalekij perspektivi buv prihilnikom anarhizmu prudonivskogo tipu ta odnochasno visuvav ideyi pobudovi derzhavi na federativnih zasadah 2 Analizuyuchi formi derzhavi Dragomanov nagoloshuvav sho unitarna centralizovana derzhava ce vtilennya despotizmu diktaturi nebagatoh Najkrashoyu formoyu na jogo dumku ye organizovana federaciya na zrazok SShA chi Shvejcariyi osnovoyu yakoyi ye gromadske samovryaduvannya misceve samovryaduvannya garantiya prirodnih prav i svobod lyudini 3 Yak i Mikola Kostomarov Mihajlo Petrovich buv prihilnikom federalizmu v pobudovi derzhavi Odnak yaksho Kostomarov vislovlyuvavsya za ob yednanu panslov yansku derzhavu to Dragomanov obmezhuvavsya federativnoyu perebudovoyu Rosiyi Vin uyavlyav majbutnyu federaciyu na principovo novih zasadah a vidstoyuvav prioritet prav i svobod osobi v derzhavi Na dumku mislitelya teror i diktatura ne mozhut buti zasobami pobudovi progresivnogo suspilno politichnogo ladu Novij ustrij derzhavi peredbachavsya na zasadah politichnoyi svobodi yaka garantuvatime prava lyudini i gromadyanina skasuvannya tilesnih pokaran i smertnoyi kari nedotorkanist zhitla bez sudovoyi postanovi tayemnist privatnogo listuvannya svobodu sovisti druku slova i virospovidannya Cerkva viddilyalasya vid derzhavi b budivnictvo federaciyi vchenij rozglyadav ne yak daruvannya prav i svobod sub yektam federaciyi zverhu a yak deleguvannya povnovazhen vishim organam derzhavi znizu v na storozhi prav i svobod stoyav sud Do nogo gromadyanin mig zvernutisya z pozovom ne lishe proti spivgromadyan a j proti bud yakogo chinovnika sho dlya todishnoyi Rosiyi bulo nadzvichajno aktualno 4 M Dragomanov ne uyavlyav politichnoyi svobodi gromadyan bez serjoznih i socialnih reform do yakih vhodili likvidaciya takogo perezhitku kriposnictva yak yuridichna nerivnist podolannya stanovogo principu rozpodilu podatkiv zdijsnennya postupovoyi nacionalizaciyi golovnih zasobiv virobnictva z nadannyam prava koristuvatisya nimi naselennyu 5 U derzhavno pravovij koncepciyi Mihajla Dragomanova peredbachalisya tri gilki vladi zakonodavcha sudova i vikonavcha Zakonodavcha nalezhala b dvom dumam derzhavnij i soyuznij Glavoyu derzhavi mig buti imperator z uspadkovuvanoyu vladoyu chi obranij Do tretoyi gilki vladi sudovoyi krim Verhovnogo sudu senatu vhodili sudovi palati oblasnih povitovih i miskih dum Status suddiv viznachav zakon Chleniv Verhovnogo sudu priznachav glava derzhavi dovichno Takim chinom svoyeyu derzhavno pravovoyu koncepciyeyu Mihajlo Petrovich proponuvav parlamentsku derzhavu iz zasadami samovryaduvannya yaka b vplivala na socialnu j ekonomichnu sferi suspilstva nadavala b velikogo znachennya prosvitnictvu i zakonodavstvu vidkrivala perspektivi dlya reform Po pershe cinnist politichnogo vchennya Mihajla Dragomanova polyagaye v tomu sho vono spryamovane na zahist prav i svobod lyudini Ni do ni pislya nogo nihto v Ukrayini i Rosiyi ne stverdzhuvav z takoyu siloyu ideyu prioritetu osobi pered derzhavoyu Vchenij vpritul pidijshov do okreslennya najvazhlivishoyi oznaki pravovoyi derzhavi vidpovidalnosti derzhavi pered gromadyaninom u razi porushennya jogo prav Po druge ne mozhe ne tishiti suchasnikiv yevropejskij vibir Mihajla Dragomanova jogo namagannya vvesti Ukrayinu v yevropejsku spilnotu narodiv shlyahom nablizhennya yiyi do yevropejskih politichnih i pravovih standartiv Po tretye vchenij stvoriv pershij v istoriyi Rosiyi proyekt federativnoyi perebudovi derzhavi okremi aspekti yakogo bulo realizovano piznishe na praktici Prikladom cogo ye sogodnishnij rosijskij dvopalatnij parlament Pervinnim u politichnih ideyah Dragomanova buv gumanizm vira u duhovne vdoskonalennya lyudini u progres suspilstva yakij vin rozumiv pid kutom zoru zadovolennya pragnen i potreb lyudini Vchenij vidstoyuvav cinnosti demokratichnogo suspilstva zasnovanogo na zasadah rozumu solidarnosti ta spryamovanogo do integralnogo rozvitku osobistosti Jomu pritamanna viddanist ideyi verhovenstva prava yak garantiyi postupovosti socialnogo rozvitku U fenomeni nacionalnogo Dragomanov vidilyav dva aspekti Po pershe naciyu vin rozumiv yak produkt istorichnogo rozvitku stale ob yednannya lyudej zi spilnoyu doleyu movoyu tradiciyami uyavlennyami pro minule ta pragnennyami do majbutnogo Po druge suchasna naciya dlya nogo bula spilnotoyu v yakij realizuyetsya potencial nasampered yiyi providnih diyachiv kulturni duhovni naukovi tvorchi mozhlivosti lyudej Dragomanivski koncepciyi rozv yazannya nacionalnogo pitannya v Yevropi vidriznyalisya originalnistyu Ce teoriya plebejskih nacij istoriosofska ideya nepovnoti istorichnogo socialnogo ta kulturnogo rozvitku bezderzhavnih nacij Pragnuchi do garmonizaciyi mizhnacionalnih stosunkiv Dragomanov chasom perebilshuvav rol racionalnih chinnikiv zdatnist nacionalnih kolektiviv vzayemodiyati na zasadah gumannosti dialogu ta vzayemnih postupok Novacijnoyu bula jogo yevropocentristska model suspilno politichnogo rozvitku Z poglyadu centralnih i periferijnih procesiv rozvitku Yevropi vin interpretuvav klyuchovi podiyi istoriyi viznachav riven asinhronnosti rozvitku shidnoyevropejskih narodiv u porivnyanni z procesami pritamannimi narodam zahidnoyevropejskim Literaturoznavchi poglyadiMihajlo Dragomanov U svoyih naukovih i literaturno kritichnih pracyah 1870 1890 h Literatura rosijska velikoruska ukrayinska i galicka 1873 1874 Listi na Naddnipryansku Ukrayinu 1893 1894 Svyatkuvannya rokovin Shevchenka v ruskomu obshestvi 1873 Vijna z pam yattyu pro Shevchenka 1882 T Shevchenko v chuzhij hati jogo imeni 1893 ta inshi vimagav shob literatura neodminno keruvalasya principami virnosti pravdi zhittya vidpovidala svoyemu chasovi syagala problemami ta geroyami glibin suspilnogo zhittya Velike znachennya mala rozrobka Dragomanovim koncepciyi narodnosti literaturi Vin nagoloshuvav na istorichnosti ciyeyi kategoriyi yaka postijno rozvivayuchis onovlyuyuchi zmist i formu viyavlyala gliboku chutlivist do suspilnih i estetichnih potreb narodu Pidtrimuyuchi u tvorchosti ukrayinskih pismennikiv spravdi narodne Mihajlo Dragomanov viv rishuchu borotbu proti psevdonarodnosti provincijnosti ta obmezhenosti literaturi Odnim iz pershih v ukrayinskomu literaturoznavstvi zvernuvsya do analizu romantizmu yak napryamu v mistectvi sho v poperedni desyatilittya vidigralo pozitivnu rol u stanovlenni nacionalnoyi literaturi viklikavshi zacikavlenist do usnoyi narodnoyi tvorchosti etnografiyi mifologiyi ukrayinciv Cim samim bulo pidgotovleno peredumovi dlya realizmu yakij stav dominuvati v ukrayinskij literaturi drugoyi polovini XIX stolittya Cikavoyu ye koncepciya realizmu v estetici Mihajla Dragomanova oserdyam yakoyi ye vimoga beztendencijnogo ob yektivnogo zmalyuvannya zhittya Nedoocinka perevag realistichnogo sposobu vidobrazhennya dijsnosti vela do togo sho okremi ukrayinski pismenniki napriklad O Storozhenko malyuvali abstraktni shemi a ne zhivih lyudej zahoplyuvalisya didaktizmom u toj chas yak hudozhnya tvorchist vimagaye vivoditi na scenu isnuyuchi a ne vigadani osobi j stanovishe Dosyagnennya realizmu v ukrayinskij literaturi vchenij pov yazuvav iz tvorchistyu Tarasa Shevchenka Marka Vovchka Panasa Mirnogo Ivana Nechuya Levickogo chastkovo Yuriya Fedkovicha Zajmayuchis porivnyalnim literaturoznavstvom Mihajlo Dragomanov propaguvav vazhlivist zagalnolyudskih estetichnih cinnostej u rozvitkovi kulturi ukrayinskogo narodu VshanuvannyaByust na vhodi do NPU imeni Mihajla Dragomanova Pam yatna tablicya na chest Dragomanova v Sofiyi Yuvilejna moneta prisvyachena Mihajlu Dragomanovu Memorialna doshka rozmishena na stini Chervonogo korpusu Kiyivskogo universitetu Im ya 1920 roku prisvoyene Nacionalnomu pedagogichnomu universitetu 1993 roku Ukrayinska studiya televizijnih filmiv vipustila film Titan Mihajlo Dragomanov scenarij Volodimira Kolodyazhnogo rezhiser Oleksij Mazhuga 2001 roku z nagodi 160 richchya vid dnya narodzhennya naukovcya NBU vipustiv yuvilejnu pam yatnu monetu Na chest Mihajla Dragomanova v Gadyachi vstanovleno pam yatnu doshku v Urochishi Zelenij Gaj de meshkala rodina Dragomanovih Vulici Dokladnishe Vulicya Dragomanova Jogo im yam nazvani vulici u Kiyevi Lvovi Ivano Frankivsku Chernivcyah Rivnomu Lucku Gadyachi Lubnah ta inshih naselenih punktah BibliografiyaDokladnishe Bibliografiya Mihajla Petrovicha Dragomanova Mihajlo Dragomanov Chudacki dumki pro ukrainsku nacionalnu spravu Lviv 1892 Mihajlo Petrovich Dragomanov 1841 1895 Yego yubilej smert avtobiografiya i spis tvoriv uporyadnik Mihajlo Pavlik 1896 Osnovni tvori Dragomanov M P Imperator Tiberij Universitetskie izvestiya Kiev 1864 1 Dragomanov M P O sostoyanii zhenshiny v pervyj vek Rimskoj imperii Universitetskie izvestiya Kiev 1864 5 Maj Dragomanov M P Malorossiya v ee slovestnosti 27 sichnya 2021 u Wayback Machine Vestnik Evropy 1870 Iyun Kn 6 Dragomanov M P Vostochnaya politika Germanii i obrusenie Vestn Evropy 1872 Kn 2 Dragomanov M P Literaturnoe dvizhenie v Galicii Vestn Evropy 1873 Kn 9 Kn 10 Literatura rosijska velikoruska ukrayinska i galicka 3 lyutogo 2021 u Wayback Machine 1874 Istoricheskie pesni malorusskogo naroda T 1 1874 T 2 1875 u spivavtorstvi z V Antonovichem Po voprosu o malorusskoj literature 1876 Malorusskie narodnyya predaniya i rasskazy 1876 Shevchenko ukrayinofili i socializm 26 veresnya 2021 u Wayback Machine 1879 Novi ukrayinski pisni pro gromadski spravi 1764 1880 1881 Istoricheskaya Polsha i velikorusskaya demokratiya 1881 Politichni pisni ukrayinskogo narodu 18 19 st Chastina persha Rozdil 1 1883 Chastina persha Rozdil 2 1885 Chudacki dumki pro ukrayinsku nacionalnu spravu 5 lyutogo 2021 u Wayback Machine 1891 Avstro ruski spomini 1867 1877 4 lyutogo 2021 u Wayback Machine 1889 1892 1893 1 20 lyutogo 2020 u Wayback Machine Bibliografichni pokazhchiki Mihajlo Petrovich Dragomanov Bibliografichnij pokazhchik vidan tvoriv ta kritichnoyi literaturi 6 sichnya 2012 u Wayback Machine Uklav Moroz Miroslav Oleksandrovich Lviv 1991 rik cyu bibliografiyu redaguye ta dopovnyuye novimi materialami Yaroslava Lozinska z dopomogoyu Andriya Hruckogo 2011 Mihajlo Petrovich Dragomanov 1841 1895 Jogo yubilej smert avtobiografiya i spis tvoriv Uporyadnik Mihajlo Pavlik 1896 Mihajlo Petrovich Dragomanov Tvori bibliografichnij pokazhchik 12 lipnya 2018 u Wayback Machine Ministerstvo osviti i nauki molodi ta sportu Ukrayini Nacionalnij pedagogichnij universitet imeni M P Dragomanova Naukova biblioteka uporyad bibliografichnogo pokazhchika N I Tarasova K Vid vo NPU imeni M P Dragomanova 2012 168 s Dragomanov istorik katalog vistavki do 185 richchya vid dnya narodzhennya M P Dragomanova 17 travnya 2021 u Wayback Machine Min vo osviti i nauki Ukrayini Nac ped un t imeni M P Dragomanova Naukova biblioteka uporyad N I Tarasova Yu I Levchenko Kiyiv Vid vo NPU imeni M P Dragomanova 2016 137 s Dragomanov filolog katalog vistavki do 185 richchya vid dnya narodzhennya M P Dragomanova 17 travnya 2021 u Wayback Machine Min vo osviti i nauki Ukrayini Nac ped un t imeni M P Dragomanova Naukova biblioteka uporyad bibliogr pokazhchika N I Tarasova O L Harhun Kiyiv Vid vo NPU imeni M P Dragomanova 2016 81 s Dragomanov filosof bibliografichnij pokazhchik 17 travnya 2021 u Wayback Machine M vo osviti i nauki Ukrayini Nac ped un t imeni M P Dragomanova Naukova biblioteka uporyad N I Tarasova nauk red Yu I Levchenko Kiyiv Vid vo NPU imeni M P Dragomanova 2018 139 s Div takozhDragomanivka pravopis pid avtorstvom Mihajla Dragomanova Gadyackij literaturnij muzej rodini DragomanovihPrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 abo Dragoma niv Yak tverdiv vidomij literaturoznavec Petro Odarchenko znajomij Oleni Pchilki yakij buvav u rodinnomu budinku Dragomanovih spravzhnoyu datoyu narodzhennya M P Dragomanova ye 6 18 veresnya Odarchenko posilayetsya na Molitvoslov Petra Yakimovicha Dragomanova u yakomu batko Mihajla Petrovicha zapisuvav dati narodzhennya vsih svoyih ditej Molitvoslov propav pid chas pozhezhi budinku muzeyu Dragomanovih pid chas Drugoyi svitovoyi vijni 15 bereznya 2014 u Wayback Machine Arhiv originalu za 1 grudnya 2010 Procitovano 16 sichnya 2011 Bzheskij R Narisi z istoriyi Ukrayinskih Vizvolnih Zmagan 1917 1918 rr 15 serpnya 2016 u Wayback Machine Toronto Chuzhina drukom Vidavnictva Gomin Ukrayini 1970 S Dragomanov 2012 s 48 Dragomanov 2012 s 51 Arhiv originalu za 25 bereznya 2022 Procitovano 25 bereznya 2022 Arhiv originalu za 12 chervnya 2021 Procitovano 25 bereznya 2022 Arhiv originalu za 9 bereznya 2022 Procitovano 25 bereznya 2022 Arhiv originalu za 8 kvitnya 2016 Procitovano 18 lyutogo 2016 Emskij ukaz Povnij tekst Emskogo ukazu ros Danilo Yanevskij Proekt Ukrayina Vidomi istoriyi nashoyi derzhavi prodovzhennya 1774 1914 rr Harkiv Folio 2015 218 s il Taras Shevchenko Tvori v p yati tomah K Dnipro 1984 t 1 s 9 Karmazina 2015 s 18 21 24 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2018 Procitovano 24 veresnya 2017 Yevgen Nahlik Ivan Franko pro institut derzhavi Mihajlo Dragomanov Literatura rosijska velikoruska ukrayinska i galicka Lviv 1874 Rozibranimi povistyami ta konspektami povistej obmezhuyetsya vse sho poyavilosya v ukrayinskij beletristici ostatnogo desyatilittya takogo v chim vona vidguknulasya na zhivi pitannya svoyeyi krayini Koli ne mozhna skazati shobi beletristika obhodila ti pitannya to ne mozhna skazati j togo abi vona zrobila bagato zadlya yih viyasnennya Dragomanov M Ukrayinske pismenstvo 1800 1873 rokiv Dragomanovu zdavalosya sho tvir na nepohitnij pidvalini naukovij z tendenciyami i vsyakimi pitannyami bude mati zapevnenu vartist Yevshan M Mihajlo Dragomanov yak literaturnij kritik Kritika Literaturoznavstvo Estetika s 68 Titan Mihajlo Dragomanov na YouTubeDzherelaCya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya tverdzhen u nij zalishayetsya nezrozumilim cherez praktichno povnu vidsutnist vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti Mihajlo Dragomanov Literaturno publicistichni praci u 2 tomah Kiyiv Nauk dumka 1970 531 stor T 1 592 stor T 2 Ukrainica Andrusyak T Shlyah do svobodi Mihajlo Dragomanov pro prava lyudini Lviv Svit 1998 192 s Gricenko I S Korotkij V A Mihajlo Dragomanov u spogadah Kiyiv 2012 312 s ISBN 978 966 0606 29 6 Dashkevich Ya Uchenij politik publicist Slovo i chas 1991 Ch 10 S 3 6 Dmitrenko M Mihajlo Dragomanov doslidnik folkloru Slovo i Chas 2005 6 S 12 24 Doroshenko V Zhittya i diyalnist M P Dragomanova Korotkij zhittyepisnij naris Myunhen 1963 21 s Dovgich V A Ukrayinska ideya v politichnij teoriyi M Dragomanova K 1991 Istorichnij kalendar pro universitet imeni Dragomanova za 185 rokiv ta zhittya i tvorchist Mihajla Petrovicha Uporyadnik Viktor Zhadko K 2015 808 s Kachkan V A Kachkan O V Velikij poltavec yevropejskogo ovidu Nev yanucha galuzka kalini Ukrayinski literatori vcheni gromadski diyachi v diaspori K 2011 S 4 11 Kralyuk P M M Dragomanov pro reformacijni ruhi v Ukrayini P M Kralyuk Socialno filosofski ideyi Mihajla Dragomanova zb nauk prac vidp red M I Luk Kiyiv 1995 S 94 102 Kruglashov A Drama intelektuala politichni ideyi Mihajla Dragomanova Chernivci Prut 2001 488 s Kostyuk G Listuvannya Literaturno mistecki perehrestya paraleli Vashington Kiyiv 2002 S 223 234 Kuca O Literaturoznavchi poshuki Mihajla Dragomanova u konteksti kulturno nacionalnoyi programi ukrayinstva Teoriya literaturi komparativistika ukrayinistika Zbirnik naukovih prac z nagodi 70 richchya R Grom yaka Uporyad M Lanovik Z Lanovik I Papusha ta in Ternopil Pidruchniki i posibniki 2007 Vip 19 S 247 253 Kuca O Mihajlo Dragomanov i rozvitok ukrayinskoyi literaturi u drugij polovini XIX stolittya Ternopil 1995 224 s Lisyak Rudnickij I Dragomanov Mihajlo Enciklopediya ukrayinoznavstva Za red V Kubijovicha Perevid Lviv 1993 S 589 591 Matviyishin V Mihajlo Dragomanov i yevropeyizaciya literaturnogo procesu v Galichini 70 90 h rokiv HH st Ukrayinskij literaturnij yevropeyizm K VC Akademiya 2009 S 128 136 Macko V Mihajlo Dragomanov i mediyevistika Hmelnickij 2000 80 s Mihajlin I L Yak Mihajlo Dragomanov stav Chudakom diskusiya B Grinchenka ta M Dragomanova v zhurnali Zorya 1888 1889 rokiv Dialog Ivana Franka z Mihajlom Dragomanovim u zhurnali Narod diskurs prihovanoyi polemiki Zhurnalistika yak vsesvit Vibrani media doslidzhennya Harkiv Prapor 2008 S 386 404 Pinchuk Yu https web archive org web 20160620073248 http history org ua encyclop amp termin Dragomanov M Arhivovano20 chervnya 2016 u Wayback Machine Dragomanov Mihajlo Petrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 458 ISBN 966 00 0405 2 Sarbej V G Fedchenko P M Dragomanov Mihajlo Petrovich Ukrayinska literaturna enciklopediya U 5 t K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1990 T 2 S 101 103 Spravzhnij Mihajlo Dragomanov Nazar Gorbach Lviv Kamenyar 2008 166 1 s portr 20 sm Bibliogr s 162 166 101 nazva Imen pokazhch s 152 161 300 pr ISBN 5 7745 0933 8 Tarnashinska L Apostol pravdi i nauki Literaturna Ukrayina 1991 19 veresnya S 7 Charivnist energiyi Mihajlo Dragomanov Leonid Ushkalov Kiyiv Duh i Litera 2019 600 s Postati kulturi ISBN 966 378 677 3 najpovnisha biografiya Mihajla Dragomanova stan 2021 Yas O V Porivnyalno istorichnij metod u doslidnickih praktikah Mihajla Dragomanova Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2012 2 S 133 158 https www academia edu 21625894 Kiyiv Enciklopediya V G Ablicov K Vidavnictvo Feniks 2016 288 s Karmazina Mariya 2015 Mizh istoriyeyu i politikoyu M S Karmazina K IPiEND im I F Kurasa NAN Ukrayini 2015 560 ISBN 978 966 02 7606 2 Nikola Karaivanov Profesor Mihajlo Dragomanov i Blgariya 24 chervnya 2021 u Wayback Machine Europska veda 1 2017 Fedenko P Mihajlo Dragomanov i Pyer Zhozef Prudon Dragomanivskij zbirnik Tom 1 Praga Siyach 1932 Stor 271 292 Yakimova A Bolgarskij period zhittya profesora Mihajla Dragomanova monografiya 24 chervnya 2021 u Wayback Machine IMFE im M T Rilskogo NAN Ukrayini Kiyiv 2019 280 s additional link 24 chervnya 2021 u Wayback Machine Antonina Yakimova Mihajlo Dragomanov Yevropejskij vchenij profesor Sofijskogo universitetu Ukrayina i Bolgariya v istoriyi Yevropi zbirnik naukovih prac Uporyad Inna Manasiyeva Irina Matyash Kiyiv In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2019 560 c link 24 chervnya 2021 u Wayback Machine PosilannyaTvori Dragomanova Dragomanov Mihajlo Petrovich Ukrayinska muzichna enciklopediya T 1 A D Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2006 S 649 650 Dragomanov Mihajlo Petrovich Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Mihajlo Dragomanov na sajti knigodatabazi Goodreads Storinka Dragomanov Mihajlo Petrovich 17 bereznya 2022 u Wayback Machine informacijno bibliografichnogo resursu Vidatni pedagogi Ukrayini ta svitu 21 zhovtnya 2020 u Wayback Machine DNPB Ukrayini im V O Suhomlinskogo Dragomanov Dragomanov Mihajlo Petrovich Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 5 Biografichna chastina A M Vidp red M M Varvarcev K In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2014 s 142 145 Marko Robert Steh Ochima kulturi 60 Pro ukrayinski gromadi ta Mihajla Dragomanova 16 lyutogo 2020 u Wayback Machine Pro Mihajla Dragomanova u programi Velich osobistosti VIDEO Zibrannya tvoriv M Dragomanova v e biblioteci ChTIVO 27 listopada 2016 u Wayback Machine Mihajlo Dragomanov Shevchenko ukrayinofili j sociyalizm Lviv Nakladom Ukr rus vid spilki 1906 3 bereznya 2016 u Wayback Machine Mihajlo Dragomanov Vibrane Kiyiv Libid 1991 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Drahomaniv knigi M P Dragomanova v Internet arhivi Dragomanov Mihajlo 29 sichnya 2021 u Wayback Machine na portali Ukrayinskij Centr Tvorcha spadshina Dragomanova 20 kvitnya 2012 u Wayback Machine perelik vidan sho zberigayutsya v Naukovij biblioteci imeni M Maksimovicha Kiyiv Kostyantin Chehovich Shkidlivi dumki Mihajla Dragomanova Ukrayinskij Beskid 11 09 1938 15 bereznya 2014 u Wayback Machine Dvi doli Ivan Trush i Lesya Ukrayinka 30 kvitnya 2015 u Wayback Machine Dragomanov Mihajlo Petrovich 26 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Toftul M G Suchasnij slovnik z etiki Zhitomir Vid vo ZhDU im I Franka 2014 416s ISBN 978 966 485 156 2 Dragomanov Mihajlo Petrovich uchenij politik publicist Do 170 richchya vid dnya narodzhennya 1 kvitnya 2016 u Wayback Machine Hto buv i ye u misti Gadyach 18 travnya 2017 u Wayback Machine Dragomaniv M Dva uchiteli spomini Mihajlo Dragomaniv U Lvovi Z druk Nauk tov im Shevchenka 1902 79 3 s Literaturno naukova biblioteka ch 27 25 veresnya 2018 u Wayback Machine Dragomanov M Rozvidki Mihajla Dragomanova pro ukrayinsku narodnu slovesnist i pismenstvo T 4 zladiv M Pavlik U Lvovi Nakladom Nauk t va im Shevchenka 1907 399 4 s Zbirnik filologichnoyi sekciyi Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka t 10 3 sichnya 2019 u Wayback Machine Dragomanov M Rozvidki Mihajla Dragomanova pro ukrayinsku narodnu slovesnist i pismenstvo T 3 zladiv M Pavlik U Lvovi Nakladom Nauk t va im Shevchenka 1906 VI 362 s Zbirnik filologichnoyi sekciyi Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka t 7 3 sichnya 2019 u Wayback Machine Dragomanov M Rozvidki Mihajla Dragomanova pro ukrayinsku narodnu slovesnist i pismenstvo T 2 U Lvovi Nakladom Nauk t va im Shevchenka 1900 238 4 s 4 ark il Zbirnik filologichnoyi sekciyi Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka t 3 3 sichnya 2019 u Wayback Machine Dragomanov M Rozvidki Mihajla Dragomanova pro ukrayinsku narodnu slovesnist i pismenstvo T 1 U Lvovi Nakladom Nauk t va im Shevchenka 1899 264 s Zbirnik filologichnoyi sekciyi Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka t 2 3 sichnya 2019 u Wayback Machine Dragomanov M Novi ukrayinski pisni pro gromadski spravi 1764 1880 M Dragomanov Vid 2 e Kiyiv Krinicya 1918 154 s 3 sichnya 2019 u Wayback Machine Pro nogo Panas Fedenko Mihajlo Dragomanov i Pyer Zhozef Prudon 1932 Tvori cogo avtora perebuvayut u suspilnomu nadbanni Vi mozhete dopomogti proyektu dodavshi yih u Vikidzherela