Норвегія — європейська країна, що розташована на півночі континенту, на Скандинавському півострові . Загальна площа країни 323 802 км² (68-ме місце у світі), з яких на суходіл припадає 304 282 км², а на поверхню внутрішніх вод — 19 520 км². Площа країни вдвічі менша за площу України, трохи більша за площу штату Нью-Мексико.
Географія Норвегії | |
---|---|
![]() Географічне положення Норвегії | |
Географічне положення | |
Континент | Європа |
Регіон | Північна Європа |
Координати | 62°00′ пн. ш. 10°00′ сх. д. / 62.000° пн. ш. 10.000° сх. д. |
Територія | |
Площа | 323,8 тис. км² (68-ме) |
Морське узбережжя | 25,1 тис. км |
Державний кордон | 2566 км |
Рельєф | |
Тип | гірський |
Найвища точка | гора Гальгепігген (2469 м) |
Найнижча точка | Норвезьке море (0 м) |
Клімат | |
Тип | помірний, |
Внутрішні води | |
Найдовша річка | Гломма (604 км) |
Найбільше озеро | Мйоса (369,3 км²) |
Інше | |
Природні ресурси | вуглеводні, залізні руди, руди кольорових металів, залізні руди, риба, деревина, гідроенергія |
Стихійні лиха | каменепади, лавини |
Екологічні проблеми | забруднення вод, кислотні дощі, забруднення повітря |
Назва
Офіційна назва країни — Королівство Норвегія, коротка назва — Норвегія (норв. Kongeriket Norge, Norge; нюн. Noreg). Назва країни походить від слів «нордр» (норв. nordr) — північ і «вег» (норв. veg) — шлях, тобто «Північний шлях». Спочатку назва відносилась до морського шляху вздовж берега, по якому нормани виходили до північних морів. Пізніше назва поширилась на узбережжя, а потім і на державу норманів на цьому узбережжі.
Історія дослідження території
Географічне положення
Норвегія — північноєвропейська країна, що межує з трьома іншими країнами: на сході — зі Швецією (спільний кордон — 1666 км), на північному сході — з Фінляндією (709 км) і Російською Федерацією (191 км). Загальна довжина — 2566 км. 1/3 країни лежить на північ від Північного полярного кола, де сонце з травня по липень майже не заходить за горизонт. Норвегія омивається водами _. Загальна довжина морського узбережжя 25,1 тис. км, з яких власне узбережжя — 2650 км, разом із берегами численних фіордів — 22,5 тис. км. Загальна довжина узбереж численних островів — 58,1 тис. км.
Згідно з Конвенцією Організації Об'єднаних Націй з морського права (UNCLOS) 1982 року, протяжність територіальних вод країни встановлено в 12 морських миль (22,2 км). Прилегла зона, що примикає до територіальних вод, в якій держава може здійснювати контроль необхідний для запобігання порушень митних, фіскальних, імміграційних або санітарних законів простягається на 10 морських миль. Виключна економічна зона встановлена на відстань 200 морських миль (370,4 км) від узбережжя. Континентальний шельф — 200 морських миль (370,4 км) від узбережжя.
Крайні пункти
Час
: UTC+1 (-1 година різниці часу з Києвом). Літній час вводиться останньої неділі березня переводом годинникової стрілки на 1 годину вперед, скасовується в останню неділю жовтня переводом годинникової стрілки на 1 годину назад.
Геологія
Скандинавський півострів — велика брила, складена переважно гранітами і гнейсами з сильно порізаним рельєфом. Брила асиметрично піднята на захід, в результаті східні схили (загалом на території Швеції) більш пологі й довгі, а західні, звернені до Атлантичного океану, дуже круті й куці.
Корисні копалини
Надра Норвегії багаті на ряд корисних копалин: нафту, природний газ, залізну руду, мідь, свинець, цинк, титанові руди, пірит, нікель.
Сейсмічність
Норвегія розташована в межах зони зі слабою сейсмічною активністю. За характером сейсмічності територія Норвегії належить до пасивних континентальних окраїн. Головну тектонічну роль відіграє Балтійський кристалічний щит, що має блокову будову і який охоплює велику площу Скандинавського і Кольського півостровів, Фінляндію і Карелію. Він протистоїть руху літосферних плит на північ у результаті субдукції Африканської плити під Європейську. По краях щита численні розломи, з якими пов'язані мілкофокусні землетруси. Епіцентри яких утворюють сейсмічний пояс уздовж північних берегів Скандинавського півострова. Землетруси пов'язані з розломами, що розсікають каледонські складчасті структури норвезького узбережжя. На південній околиці щита землетруси приурочені до розломів западин Данських проток і півострова Ютландія. Більшість сейсмічних вогнищ пов'язано із зонами новітніх диференційованих брилових рухів вздовж розломів, що утворили грабени типу Осло-фіорду і що характеризуються нечастими 7-бальними землетрусами.
Значні землетруси в Норвегії:
- Харстад, 28 квітня 1974 року, магнітуда 4,2, глибина вогнища 33 км;
- Буде, 15 грудня 1962 року, інтенсивність 5,5 бала, магнітуда 4,8;
- Гамар, 18 жовтня 1962 року, інтенсивність 5,5 бала, магнітуда 4,7.
Вулканізм
Єдиним активним вулканом країни є Беренберг (2227 м) на острові Ян-Маєн у Норвезькому морі над Північно-Атлантичним хребтом.
Рельєф
Норвегія — країна мальовничих ландшафтів, із зубчатими гірськими хребтами, долинами, обробленими льодовиками, і вузькими фіордами з крутими берегами. Середні висоти — 460 м; найнижча точка — рівень вод Норвезького моря (0 м); найвища точка — гора Гальгепігген (2469 м). Понад 70 % території країни займають Скандинавські гори, які простягаються з південного-заходу на північний-схід на 1700 км. Середні висоти 1600—1900 м; максимальна 2469 м — гора . Низини займають вузьку (40-50 км) приморську смугу — . Вершини плоскогір'їв пенепленізовани — . На півдні розташоване велике нагір'я. З останніми різко контрастують круті схили Скандинавських гір.
- Рельєф Норвегії
- Гіпсометрична карта Норвегії
- Рельєф Норвегії
- Супутниковий знімок поверхні країни
- Карта країни (англ.)
- Долина Мобедален
Узбережжя
Узбережжя порізане глибокими долинами — фіордами.
Острови
Архіпелаг Шпіцберґен — найбільший архіпелаг країни, характеризується чергуванням гірських хребтів, плоскогір'їв та широких долин. Узбережжя порізане фіордами. Найбільша вершина — гора Ньютон (1712 м). Більше половини архіпелагу вкрито льодовиковими щитами, повсюдно розвинена багаторічна мерзлота.
Клімат
Більша частина території Норвегії лежить у помірному кліматичному поясі. превалюють помірні повітряні маси цілий рік, західний масоперенос. Значні сезонні амплітуди температури повітря. Відносно тепла зима з нестійкою погодою, штормовими вітрами, можливий сніговий покрив. Відносно прохолодне літо з більш ясною погодою. Зволоження рівномірне за сезонами, місцями надмірне. На півночі й острові Ян-Маєн субполярний клімат. Влітку переважають помірні повітряні маси, взимку — полярні. Чітко відстежується сезонна зміна переважаючих вітрів. Досить великі річні амплітуди температури повітря, прохолодне сире літо з туманами на узбережжях, вітряна волога зима. Посеред зими на крайній півночі майже всю добу триває полярна ніч, а на півдні світловий день триває усього декілька годин. На архіпелазі Шпіцберген полярний клімат. Увесь рік панують . Поверхня скута кригою цілий рік. Відносно м'яка морозна зима, прохолодне літо, опадів мало.
- Сонячна радіація в Європі (англ.)
- Кліматична карта Норвегії (за Кеппеном)
Норвегія є членом Всесвітньої метеорологічної організації (WMO), в країні ведуться систематичні спостереження за погодою.
Внутрішні води
Загальні запаси відновлюваних водних ресурсів (ґрунтові і поверхневі прісні води) становлять 382 км³.
Станом на 2012 рік в країні налічувалось 900 км² зрошуваних земель.
Річки
Річки країни належать басейнам Атлантичного (південь) і Північного Льодовитого океанів (північ). Річки повноводні, з порогами.
Озера
Близько 4 % території країни займають озера, головним чином льодовикові.
Льодовики
Ґрунтові води
Ґрунти
Рослинність
Земельні ресурси Норвегії (оцінка 2011 року):
- придатні для сільськогосподарського обробітку землі — 2,7 %,
- орні землі — 2,2 %,
- багаторічні насадження — 0 %,
- землі, що постійно використовуються під пасовища — 0,5 %;
- землі, зайняті лісами і чагарниками — 27,8 %;
- інше — 69,5 %.
Тваринний світ
У Зоогеографічно територія країни належить до Голарктичної області, північне узбережжя і Скандинавські гори до , південь — , краній південь — .
Охорона природи
Природа Норвегії у порівнянні з іншими країнами Європи, характеризується слабкою антропогенною зміною природних ландшафтів.
Норвегія є учасником ряду міжнародних угод з охорони навколишнього середовища:
- Конвенції про транскордонне забруднення повітря (CLRTAP);
- Мадридського протоколу про охорону навколишнього середовища до Договору про Антарктику;
- Конвенції про біологічне різноманіття (CBD);
- Рамкової конвенції ООН про зміну клімату (UNFCCC);
- Кіотського протоколу до Рамкової конвенції;
- Конвенції ООН про боротьбу з опустелюванням (UNCCD);
- Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення (CITES);
- Конвенції про заборону військового впливуна природне середовище (ENMOD);
- Базельської конвенції протидії транскордонному переміщенню небезпечних відходів;
- Конвенції з міжнародного морського права;
- про запобігання забрудненню моря скиданням відходів;
- Монреальського протоколу з охорони озонового шару;
- (MARPOL);
- 1983 і 1994 років;
- Рамсарської конвенції із захисту водно-болотних угідь;
- .
Стихійні лиха та екологічні проблеми
На території країни спостерігаються небезпечні природні явища і стихійні лиха: каменепади, сходження снігових лавин; єдиний активний вулкан країни, Беренберг знаходиться на острові Ян-Маєн.
Серед екологічних проблем варто відзначити:
- забруднення вод;
- кислотні дощі, що руйнують екосистеми озер, знищують ліси;
- забруднення повітря транспортними засобами.
Див. також
Примітки
- Norway : ( )[англ.] // The World Factbook. — Washington, D.C. : Central Intelligence Agency, 2017. — 16 June. — Дата звернення: 21 лютого 2017 року. — ISSN 1553-8133.
- Поспелов Е. М., 2005.
- Part II : ( )[англ.] // United Nations Convention on the Law of the Sea. — N. Y. : United Nations. — Дата звернення: 21 лютого 2017 року.
- Time zone converter : ( )[англ.] // Калькулятор різниці в часі між двома пунктами. — The Time Now, 2017. — 16 June. — Дата звернення: 21 грудня 2017 року.
- Помилка цитування: Неправильний виклик тегу
<ref>
: для виносок під назвоюГЕС3
не вказано текст - Апродов В. А., 2010.
- Соловьев С. Л., 1963.
- Николаев Н. И., 1966.
- Атлас світу, 2005.
- Атлас. Географія материків і океанів, 2014.
- ФГАМ, 1964.
- Members : ( )[англ.] // World Meteorological Organization (WMO). — Дата звернення: 22 лютого 2017 року.
Література
Українською
- Атлас світу / голов. ред. ; зав. ред. ; відп. ред. . — К. : ДНВП «Картографія», 2005. — 336 с. — .
- Атлас. 7 клас. Географія материків і океанів / Укладачі , Н. І. Чанцева. — К. : ДНВП «Картографія», 2014.
- Бєлозоров С. Т. Географія материків. — К. : Вища школа, 1971. — 371 с.
- Фізична географія материків і океанів : навч. посіб. для студентів ВНЗ : [у 2 ч.]. — Н. : Ніжинський державний університет ім. Миколи Гоголя, 2013. — 306 с. — .
- Гірничий енциклопедичний словник : у 3 т / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2001—2004.
- Країнознавчий словник-довідник. — 5-те вид., перероб. і доп. — К. : Знання, 2008. — 839 с. — .
- Економічна і соціальна географія країн світу. Навчальний посібник / За ред. Кузика С. П. — Л. : Світ, 2002. — 672 с. — .
- Панасенко Б. Д. Фізична географія материків : навч. посіб. : в 2 ч. — В. : ЕкоБізнесЦентр, 1999. — 200 с.
- Юрківський В. М. Регіональна економічна і соціальна географія. Зарубіжні країни: Підручник. — 2-ге. — К. : Либідь, 2001. — 416 с. — .
- Фізична географія материків та океанів : підруч. для студ. вищ. навч. закл. : у 2 т / за ред. П. Г. Шищенка. — К. : Видавництво Київського нац. ун-т ім. Т. Шевченка, 2010. — Т. 2. : Європа. — 464 с. — .
Англійською
- (англ.) . The Encyclopedia of World Geography. — Andromeda, 2002. — 288 с. — .
Російською
- (рос.) Норвегия // Страны и народы. Зарубежная Европа. Общий обзор. Северная Европа / Редкол. : В. П. Максаковский, С. А. Токарев (отв. ред.) и др. — М. : «Мысль», 1981. — 269 с. — (Страны и народы) — 180 тис. прим.
- (рос.) , , Водохранилища. — М. : Мысль, 1987. — 326 с. — (Природа мира)
- (рос.) Алисов Б. П., , Курс климатологии [в 3-х тт.] / под. ред. . — Л. : Гидрометиздат, 1954. — Т. 3. Климаты земного шара. — 320 с.
- (рос.) Ананьин И. В. Землетрясения Балтийского щита и особенности их проявления // Сильные землетрясения и сейсмические воздействия. — М., 1987. — С. 96—105.
- (рос.) Апродов В. А. Зоны землетрясений. — М. : Мысль, 2010. — 462 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Букштынов А. Д., , Крылов Г. В. Леса. — М. : Мысль, 1981. — 316 с. — (Природа мира)
- (рос.) Гвоздецкий Н. А. Карст. — М. : Мысль, 1981. — 214 с. — (Природа мира)
- (рос.) Гвоздецкий Н. А., Голубчиков Ю. Н. Горы. — М. : Мысль, 1987. — 400 с. — (Природа мира)
- (рос.) , Ледники. — М. : Мысль, 1989. — 448 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Исаченко А. Г., Ландшафты. — М. : Мысль, 1989. — 504 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Каплин П. А., Леонтьев О. К., , Берега. — М. : Мысль, 1991. — 480 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Словарь современных географических названий / под общей редакцией акад. В. М. Котлякова. — Екатеринбург : У-Фактория, 2006.
- (рос.) Литвин В. М., Лымарев В. И. Острова. — М. : Мысль, 2010. — 288 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Лобова Е. В., Хабаров А. В. Почвы. — М. : Мысль, 1983. — 304 с. — (Природа мира)
- (рос.) Максаковский В. П. Географическая картина мира. Книга I: Общая характеристика мира. — М. : Дрофа, 2008. — 495 с. — .
- (рос.) Максаковский В. П. Географическая картина мира. Книга II: Региональная характеристика мира. — М. : Дрофа, 2009. — 480 с. — .
- Николаев Н. И. О связи сейсмичности Балтийского щита и норвежских каледонид с неотектоникой // . — М., 1966. — С. 20—36.
- (рос.) Норвегия // Поспелов Е. М. Топонимический словарь. — М. : АСТ, 2005. — 229 с. — .
- Соловьев С. Л. О связи землетрясений Скандинавии с отрицательными формами рельефа // . Серия География. — М., 1963. — № 6.
- (рос.) Физико-географический атлас мира. — М. : Академия наук СССР и Главное управление геодезии и картографии ГГК СССР, 1964. — 298 с.
- (рос.) Норвегия // Энциклопедия стран мира / глав. ред. Н. А. Симония. — М. : НПО «Экономика» РАН, отделение общественных наук, 2004. — 1319 с. — .
- (рос.) Власова Т. В. Физическая география материков. С прилегающими частями океанов. Евразия, Северная Америка. — 4-е, перераб. — М. : Просвещение, 1986. — 417 с.
- (рос.) Добрынин Б. Ф. Физическая география Западной Европы. — М. : Учпедгиз, 1948. — 415 с.
- (рос.) Карри-Линдал К. Европа. — М. : Прогресс, 1981. — 334 с. — (Континенты, на которых мы живем)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Географія Норвегії |
- Географічні карти Норвегії [Архівовано 11 жовтня 2017 у Wayback Machine.] на Вікісховищі.
- Карти Норвегії : ( )[англ.] // Perry–Castañeda Library Map Collection. — Дата звернення: 21 листопада 2017 року.
- Добірка публікацій про Норвегію : ( )[рос.] // «Вокруг света». — Дата звернення: 23 грудня 2017 року.
- European Digital Archive on the Soil Maps of the world : ( )[англ.] // (ESDAC). — Дата звернення: 23 грудня 2017 року. — карти ґрунтового покриву Норвегії.
- Lists of Norwegian geographical facts from Statistics Norway [Архівовано 9 вересня 2012 у WebCite]
- The Flora and Fauna of Norway [ 1 вересня 2006 у Wayback Machine.]
- The Norwegian Forests — in brief
- Climate classification flow chart [ 15 січня 2016 у Wayback Machine.]
- The Gulf Stream Myth — but Norwegian Current important along coast of North Norway [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Norvegiya yevropejska krayina sho roztashovana na pivnochi kontinentu na Skandinavskomu pivostrovi Zagalna plosha krayini 323 802 km 68 me misce u sviti z yakih na suhodil pripadaye 304 282 km a na poverhnyu vnutrishnih vod 19 520 km Plosha krayini vdvichi mensha za ploshu Ukrayini trohi bilsha za ploshu shtatu Nyu Meksiko Geografiya NorvegiyiGeografichne polozhennya NorvegiyiGeografichne polozhennyaKontinent YevropaRegion Pivnichna YevropaKoordinati 62 00 pn sh 10 00 sh d 62 000 pn sh 10 000 sh d 62 000 10 000TeritoriyaPlosha 323 8 tis km 68 me Morske uzberezhzhya 25 1 tis kmDerzhavnij kordon 2566 kmRelyefTip girskijNajvisha tochka gora Galgepiggen 2469 m Najnizhcha tochka Norvezke more 0 m KlimatTip pomirnij Vnutrishni vodiNajdovsha richka Glomma 604 km Najbilshe ozero Mjosa 369 3 km InshePrirodni resursi vuglevodni zalizni rudi rudi kolorovih metaliv zalizni rudi riba derevina gidroenergiyaStihijni liha kamenepadi laviniEkologichni problemi zabrudnennya vod kislotni doshi zabrudnennya povitryaNazvaOficijna nazva krayini Korolivstvo Norvegiya korotka nazva Norvegiya norv Kongeriket Norge Norge nyun Noreg Nazva krayini pohodit vid sliv nordr norv nordr pivnich i veg norv veg shlyah tobto Pivnichnij shlyah Spochatku nazva vidnosilas do morskogo shlyahu vzdovzh berega po yakomu normani vihodili do pivnichnih moriv Piznishe nazva poshirilas na uzberezhzhya a potim i na derzhavu normaniv na comu uzberezhzhi Istoriya doslidzhennya teritoriyiGeografichne polozhennyaNorvegiya pivnichnoyevropejska krayina sho mezhuye z troma inshimi krayinami na shodi zi Shveciyeyu spilnij kordon 1666 km na pivnichnomu shodi z Finlyandiyeyu 709 km i Rosijskoyu Federaciyeyu 191 km Zagalna dovzhina 2566 km 1 3 krayini lezhit na pivnich vid Pivnichnogo polyarnogo kola de sonce z travnya po lipen majzhe ne zahodit za gorizont Norvegiya omivayetsya vodami Zagalna dovzhina morskogo uzberezhzhya 25 1 tis km z yakih vlasne uzberezhzhya 2650 km razom iz beregami chislennih fiordiv 22 5 tis km Zagalna dovzhina uzberezh chislennih ostroviv 58 1 tis km Zgidno z Konvenciyeyu Organizaciyi Ob yednanih Nacij z morskogo prava UNCLOS 1982 roku protyazhnist teritorialnih vod krayini vstanovleno v 12 morskih mil 22 2 km Prilegla zona sho primikaye do teritorialnih vod v yakij derzhava mozhe zdijsnyuvati kontrol neobhidnij dlya zapobigannya porushen mitnih fiskalnih immigracijnih abo sanitarnih zakoniv prostyagayetsya na 10 morskih mil Viklyuchna ekonomichna zona vstanovlena na vidstan 200 morskih mil 370 4 km vid uzberezhzhya Kontinentalnij shelf 200 morskih mil 370 4 km vid uzberezhzhya Krajni punkti Dokladnishe Krajni punkti Norvegiyi Chas Dokladnishe UTC 1 1 godina riznici chasu z Kiyevom Litnij chas vvoditsya ostannoyi nedili bereznya perevodom godinnikovoyi strilki na 1 godinu vpered skasovuyetsya v ostannyu nedilyu zhovtnya perevodom godinnikovoyi strilki na 1 godinu nazad GeologiyaDokladnishe Geologiya Norvegiyi Div takozh Gidrogeologiya Norvegiyi Skandinavskij pivostriv velika brila skladena perevazhno granitami i gnejsami z silno porizanim relyefom Brila asimetrichno pidnyata na zahid v rezultati shidni shili zagalom na teritoriyi Shveciyi bilsh pologi j dovgi a zahidni zverneni do Atlantichnogo okeanu duzhe kruti j kuci Korisni kopalini Dokladnishe Korisni kopalini Norvegiyi Nadra Norvegiyi bagati na ryad korisnih kopalin naftu prirodnij gaz zaliznu rudu mid svinec cink titanovi rudi pirit nikel Sejsmichnist Dokladnishe Sejsmichnist Norvegiyi Norvegiya roztashovana v mezhah zoni zi slaboyu sejsmichnoyu aktivnistyu Za harakterom sejsmichnosti teritoriya Norvegiyi nalezhit do pasivnih kontinentalnih okrayin Golovnu tektonichnu rol vidigraye Baltijskij kristalichnij shit sho maye blokovu budovu i yakij ohoplyuye veliku ploshu Skandinavskogo i Kolskogo pivostroviv Finlyandiyu i Kareliyu Vin protistoyit ruhu litosfernih plit na pivnich u rezultati subdukciyi Afrikanskoyi pliti pid Yevropejsku Po krayah shita chislenni rozlomi z yakimi pov yazani milkofokusni zemletrusi Epicentri yakih utvoryuyut sejsmichnij poyas uzdovzh pivnichnih beregiv Skandinavskogo pivostrova Zemletrusi pov yazani z rozlomami sho rozsikayut kaledonski skladchasti strukturi norvezkogo uzberezhzhya Na pivdennij okolici shita zemletrusi priurocheni do rozlomiv zapadin Danskih protok i pivostrova Yutlandiya Bilshist sejsmichnih vognish pov yazano iz zonami novitnih diferencijovanih brilovih ruhiv vzdovzh rozlomiv sho utvorili grabeni tipu Oslo fiordu i sho harakterizuyutsya nechastimi 7 balnimi zemletrusami Znachni zemletrusi v Norvegiyi Harstad 28 kvitnya 1974 roku magnituda 4 2 glibina vognisha 33 km Bude 15 grudnya 1962 roku intensivnist 5 5 bala magnituda 4 8 Gamar 18 zhovtnya 1962 roku intensivnist 5 5 bala magnituda 4 7 Vulkanizm Div takozh Berenberg Yedinim aktivnim vulkanom krayini ye Berenberg 2227 m na ostrovi Yan Mayen u Norvezkomu mori nad Pivnichno Atlantichnim hrebtom RelyefDokladnishe Norvegiya krayina malovnichih landshaftiv iz zubchatimi girskimi hrebtami dolinami obroblenimi lodovikami i vuzkimi fiordami z krutimi beregami Seredni visoti 460 m najnizhcha tochka riven vod Norvezkogo morya 0 m najvisha tochka gora Galgepiggen 2469 m Ponad 70 teritoriyi krayini zajmayut Skandinavski gori yaki prostyagayutsya z pivdennogo zahodu na pivnichnij shid na 1700 km Seredni visoti 1600 1900 m maksimalna 2469 m gora Nizini zajmayut vuzku 40 50 km primorsku smugu Vershini ploskogir yiv peneplenizovani Na pivdni roztashovane velike nagir ya Z ostannimi rizko kontrastuyut kruti shili Skandinavskih gir Relyef Norvegiyi Gipsometrichna karta Norvegiyi Relyef Norvegiyi Suputnikovij znimok poverhni krayini Karta krayini angl Dolina Mobedalen Uzberezhzhya Uzberezhzhya porizane glibokimi dolinami fiordami Ostrovi Dokladnishe Arhipelag Shpicbergen najbilshij arhipelag krayini harakterizuyetsya cherguvannyam girskih hrebtiv ploskogir yiv ta shirokih dolin Uzberezhzhya porizane fiordami Najbilsha vershina gora Nyuton 1712 m Bilshe polovini arhipelagu vkrito lodovikovimi shitami povsyudno rozvinena bagatorichna merzlota KlimatDokladnishe Bilsha chastina teritoriyi Norvegiyi lezhit u pomirnomu klimatichnomu poyasi prevalyuyut pomirni povitryani masi cilij rik zahidnij masoperenos Znachni sezonni amplitudi temperaturi povitrya Vidnosno tepla zima z nestijkoyu pogodoyu shtormovimi vitrami mozhlivij snigovij pokriv Vidnosno proholodne lito z bilsh yasnoyu pogodoyu Zvolozhennya rivnomirne za sezonami miscyami nadmirne Na pivnochi j ostrovi Yan Mayen subpolyarnij klimat Vlitku perevazhayut pomirni povitryani masi vzimku polyarni Chitko vidstezhuyetsya sezonna zmina perevazhayuchih vitriv Dosit veliki richni amplitudi temperaturi povitrya proholodne sire lito z tumanami na uzberezhzhyah vitryana vologa zima Posered zimi na krajnij pivnochi majzhe vsyu dobu trivaye polyarna nich a na pivdni svitlovij den trivaye usogo dekilka godin Na arhipelazi Shpicbergen polyarnij klimat Uves rik panuyut Poverhnya skuta krigoyu cilij rik Vidnosno m yaka morozna zima proholodne lito opadiv malo Sonyachna radiaciya v Yevropi angl Klimatichna karta Norvegiyi za Keppenom Norvegiya ye chlenom Vsesvitnoyi meteorologichnoyi organizaciyi WMO v krayini vedutsya sistematichni sposterezhennya za pogodoyu Vnutrishni vodiDokladnishe Zagalni zapasi vidnovlyuvanih vodnih resursiv gruntovi i poverhnevi prisni vodi stanovlyat 382 km Stanom na 2012 rik v krayini nalichuvalos 900 km zroshuvanih zemel Richki Dokladnishe Richki Norvegiyi Richki krayini nalezhat basejnam Atlantichnogo pivden i Pivnichnogo Lodovitogo okeaniv pivnich Richki povnovodni z porogami Ozera Dokladnishe Ozera Norvegiyi Blizko 4 teritoriyi krayini zajmayut ozera golovnim chinom lodovikovi Lodoviki Dokladnishe Gruntovi vodiGruntiDokladnishe RoslinnistDokladnishe Div takozh Zemelni resursi Norvegiyi ocinka 2011 roku pridatni dlya silskogospodarskogo obrobitku zemli 2 7 orni zemli 2 2 bagatorichni nasadzhennya 0 zemli sho postijno vikoristovuyutsya pid pasovisha 0 5 zemli zajnyati lisami i chagarnikami 27 8 inshe 69 5 Tvarinnij svitDokladnishe Div takozh Ssavci Norvegiyi Ptahi Norvegiyi ta U Zoogeografichno teritoriya krayini nalezhit do Golarktichnoyi oblasti pivnichne uzberezhzhya i Skandinavski gori do pivden kranij pivden Ohorona prirodiDokladnishe Prirodno zapovidnij fond Norvegiyi Priroda Norvegiyi u porivnyanni z inshimi krayinami Yevropi harakterizuyetsya slabkoyu antropogennoyu zminoyu prirodnih landshaftiv Norvegiya ye uchasnikom ryadu mizhnarodnih ugod z ohoroni navkolishnogo seredovisha Konvenciyi pro transkordonne zabrudnennya povitrya CLRTAP Madridskogo protokolu pro ohoronu navkolishnogo seredovisha do Dogovoru pro Antarktiku Konvenciyi pro biologichne riznomanittya CBD Ramkovoyi konvenciyi OON pro zminu klimatu UNFCCC Kiotskogo protokolu do Ramkovoyi konvenciyi Konvenciyi OON pro borotbu z opustelyuvannyam UNCCD Konvenciyi pro mizhnarodnu torgivlyu vidami dikoyi fauni i flori sho perebuvayut pid zagrozoyu zniknennya CITES Konvenciyi pro zaboronu vijskovogo vplivuna prirodne seredovishe ENMOD Bazelskoyi konvenciyi protidiyi transkordonnomu peremishennyu nebezpechnih vidhodiv Konvenciyi z mizhnarodnogo morskogo prava pro zapobigannya zabrudnennyu morya skidannyam vidhodiv Monrealskogo protokolu z ohoroni ozonovogo sharu MARPOL 1983 i 1994 rokiv Ramsarskoyi konvenciyi iz zahistu vodno bolotnih ugid Stihijni liha ta ekologichni problemiDokladnishe Div takozh Na teritoriyi krayini sposterigayutsya nebezpechni prirodni yavisha i stihijni liha kamenepadi shodzhennya snigovih lavin yedinij aktivnij vulkan krayini Berenberg znahoditsya na ostrovi Yan Mayen Sered ekologichnih problem varto vidznachiti zabrudnennya vod kislotni doshi sho rujnuyut ekosistemi ozer znishuyut lisi zabrudnennya povitrya transportnimi zasobami Div takozhGeografiya YevropiPrimitkiNorway angl The World Factbook Washington D C Central Intelligence Agency 2017 16 June Data zvernennya 21 lyutogo 2017 roku ISSN 1553 8133 Pospelov E M 2005 Part II angl United Nations Convention on the Law of the Sea N Y United Nations Data zvernennya 21 lyutogo 2017 roku Time zone converter angl Kalkulyator riznici v chasi mizh dvoma punktami The Time Now 2017 16 June Data zvernennya 21 grudnya 2017 roku Pomilka cituvannya Nepravilnij viklik tegu lt ref gt dlya vinosok pid nazvoyu GES3 ne vkazano tekst Aprodov V A 2010 Solovev S L 1963 Nikolaev N I 1966 Atlas svitu 2005 Atlas Geografiya materikiv i okeaniv 2014 FGAM 1964 Members angl World Meteorological Organization WMO Data zvernennya 22 lyutogo 2017 roku LiteraturaUkrayinskoyu Atlas svitu golov red zav red vidp red K DNVP Kartografiya 2005 336 s ISBN 9666315467 Atlas 7 klas Geografiya materikiv i okeaniv Ukladachi N I Chanceva K DNVP Kartografiya 2014 Byelozorov S T Geografiya materikiv K Visha shkola 1971 371 s Fizichna geografiya materikiv i okeaniv navch posib dlya studentiv VNZ u 2 ch N Nizhinskij derzhavnij universitet im Mikoli Gogolya 2013 306 s ISBN 978 617 527 106 3 Girnichij enciklopedichnij slovnik u 3 t za red V S Bileckogo D Shidnij vidavnichij dim 2001 2004 Krayinoznavchij slovnik dovidnik 5 te vid pererob i dop K Znannya 2008 839 s ISBN 978 966 346 330 8 Ekonomichna i socialna geografiya krayin svitu Navchalnij posibnik Za red Kuzika S P L Svit 2002 672 s ISBN 966 603 178 7 Panasenko B D Fizichna geografiya materikiv navch posib v 2 ch V EkoBiznesCentr 1999 200 s Yurkivskij V M Regionalna ekonomichna i socialna geografiya Zarubizhni krayini Pidruchnik 2 ge K Libid 2001 416 s ISBN 966 06 0092 5 Fizichna geografiya materikiv ta okeaniv pidruch dlya stud vish navch zakl u 2 t za red P G Shishenka K Vidavnictvo Kiyivskogo nac un t im T Shevchenka 2010 T 2 Yevropa 464 s ISBN 978 966 439 273 7 Anglijskoyu angl The Encyclopedia of World Geography Andromeda 2002 288 s ISBN 1871869587 Rosijskoyu ros Norvegiya Strany i narody Zarubezhnaya Evropa Obshij obzor Severnaya Evropa Redkol V P Maksakovskij S A Tokarev otv red i dr M Mysl 1981 269 s Strany i narody 180 tis prim ros Vodohranilisha M Mysl 1987 326 s Priroda mira ros Alisov B P Kurs klimatologii v 3 h tt pod red L Gidrometizdat 1954 T 3 Klimaty zemnogo shara 320 s ros Ananin I V Zemletryaseniya Baltijskogo shita i osobennosti ih proyavleniya Silnye zemletryaseniya i sejsmicheskie vozdejstviya M 1987 S 96 105 ros Aprodov V A Zony zemletryasenij M Mysl 2010 462 s Priroda mira ISBN 978 5 244 01122 7 ros Bukshtynov A D Krylov G V Lesa M Mysl 1981 316 s Priroda mira ros Gvozdeckij N A Karst M Mysl 1981 214 s Priroda mira ros Gvozdeckij N A Golubchikov Yu N Gory M Mysl 1987 400 s Priroda mira ros Ledniki M Mysl 1989 448 s Priroda mira ISBN 5 244 00315 1 ros Isachenko A G Landshafty M Mysl 1989 504 s Priroda mira ISBN 5 244 00177 9 ros Kaplin P A Leontev O K Berega M Mysl 1991 480 s Priroda mira ISBN 5 244 00449 2 ros Slovar sovremennyh geograficheskih nazvanij pod obshej redakciej akad V M Kotlyakova Ekaterinburg U Faktoriya 2006 ros Litvin V M Lymarev V I Ostrova M Mysl 2010 288 s Priroda mira ISBN 978 5 244 01129 6 ros Lobova E V Habarov A V Pochvy M Mysl 1983 304 s Priroda mira ros Maksakovskij V P Geograficheskaya kartina mira Kniga I Obshaya harakteristika mira M Drofa 2008 495 s ISBN 978 5 358 05275 8 ros Maksakovskij V P Geograficheskaya kartina mira Kniga II Regionalnaya harakteristika mira M Drofa 2009 480 s ISBN 978 5 358 06280 1 Nikolaev N I O svyazi sejsmichnosti Baltijskogo shita i norvezhskih kaledonid s neotektonikoj M 1966 S 20 36 ros Norvegiya Pospelov E M Toponimicheskij slovar M AST 2005 229 s ISBN 5 17 016407 6 Solovev S L O svyazi zemletryasenij Skandinavii s otricatelnymi formami relefa Seriya Geografiya M 1963 6 ros Fiziko geograficheskij atlas mira M Akademiya nauk SSSR i Glavnoe upravlenie geodezii i kartografii GGK SSSR 1964 298 s ros Norvegiya Enciklopediya stran mira glav red N A Simoniya M NPO Ekonomika RAN otdelenie obshestvennyh nauk 2004 1319 s ISBN 5 282 02318 0 ros Vlasova T V Fizicheskaya geografiya materikov S prilegayushimi chastyami okeanov Evraziya Severnaya Amerika 4 e pererab M Prosveshenie 1986 417 s ros Dobrynin B F Fizicheskaya geografiya Zapadnoj Evropy M Uchpedgiz 1948 415 s ros Karri Lindal K Evropa M Progress 1981 334 s Kontinenty na kotoryh my zhivem PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Geografiya Norvegiyi Geografichni karti Norvegiyi Arhivovano 11 zhovtnya 2017 u Wayback Machine na Vikishovishi Karti Norvegiyi angl Perry Castaneda Library Map Collection Data zvernennya 21 listopada 2017 roku Dobirka publikacij pro Norvegiyu ros Vokrug sveta Data zvernennya 23 grudnya 2017 roku European Digital Archive on the Soil Maps of the world angl ESDAC Data zvernennya 23 grudnya 2017 roku karti gruntovogo pokrivu Norvegiyi Lists of Norwegian geographical facts from Statistics Norway Arhivovano 9 veresnya 2012 u WebCite The Flora and Fauna of Norway 1 veresnya 2006 u Wayback Machine The Norwegian Forests in brief Climate classification flow chart 15 sichnya 2016 u Wayback Machine The Gulf Stream Myth but Norwegian Current important along coast of North Norway 4 bereznya 2016 u Wayback Machine