Котляков Володимир Михайлович (* 6 листопада 1931, с. Червона Поляна, Московська область, СРСР) — російський гляціолог і географ, академік Російської академії наук (1991), директор (1985—2015), доктор географічних наук, Почесний президент Російського географічного товариства, голова експертної ради російської національної премії «Кришталевий компас», член Міжурядової групи експертів з проблеми зміни клімату, що була удостоєна Нобелівської премії миру за 2007 рік.
Котляков Володимир Михайлович | |
---|---|
Котляков Владимир Михайлович | |
![]() | |
Народився | 6 листопада 1931 (92 роки) с. Червона Поляна, Московська область, ![]() |
Країна | |
Діяльність | гляціолог, географ |
Alma mater | Московський університет |
Галузь | гляціологія, географія |
Заклад | |
Вчене звання | академік |
Науковий ступінь | доктор географічних наук |
Науковий керівник | Гвоздецький М. А. |
Членство | Російська академія наук Академія наук СРСР Французька академія наук Європейська академія[1] d |
Відомий завдяки: | очільник російської гляціологічної школи |
Нагороди | |
Біографія
Володимир Михайлович Котляков народився 6 листопада 1931 року в підмосковному селищі Червона Поляна. 1949 року закінчив з срібною медаллю московську середню школу № 7. Інтерес до географії у Володимира виник лише в 10-му класі, коли в нього з'явилися знайомі географи і океанологи, які захопили Котлякова розповідями про експедиції на географічному факультеті Московського державного університету. Завдяки їм після закінчення школи зробив вибір на користь географічного факультету.
Університетським вчителем В. М. Котлякова був М. А. Гвоздецький, у якого Володимир писав свої перші наукові роботи: курсові та дипломну. Після закінчення першого курсу Котляков вирушив у першу студентську експедицію на Західний Кавказ, після другого курсу проходив практику в горах Криму, після третього — в тайзі Сіхоте-Аліня.
Після закінчення 1954 року географічного факультету МДУ за фахом «Фізична географія» почав працювати в Інституті географії АН СРСР у відділі фізичної географії, яким на той час завідував професор , основоположник географічного снігознавства. У 1955—1956 роках брав участь в експедиції на Новій Землі. Коли наприкінці 1950-х років , один з керівників радянських робіт за програмою Міжнародного геофізичного року, створив в Інституті географії АН СРСР відділ гляціології, Котляков став одним із перших його співробітників. Вже в 1959 році Авсюк призначив його вченим секретарем відділу, потім заступником завідувача, а в 1968 році передав завідування відділом (посада завідувача відділу гляціології Інституту географії АН СРСР Володимир Михайлович обіймав до 1985 року).
У 1961 році Котляков, який до того вже здійснив експедицію до Арктики й Антарктики (1958), захистив кандидатську дисертацію, яка в тому ж році була опублікована у вигляді великої монографії «Сніговий покрив Антарктиди і його роль у сучасному зледенінні континенту». У 1961—1963 роках брав участь в експедиції на південному схилі Ельбрусу, у 1964 — в Заілійський Алатау. З 1965 року старший науковий співробітник інституту географії АН СРСР.
У 1967 році захистив докторську дисертацію на тему «Сніговий покрив земної кулі і живлення льодовиків», в якій фактично вперше проводив дослідження на стику сніго- й льодознавства. У 1968—1974 роках брав участь в експедиціях на Памір. У 1970-ті роки сфера досліджень Котлякова ще більше розширилась, у його роботах все частіше почали розглядатися проблеми балансу маси, стоку і коливань льодовиків. У коло його інтересів увійшли не тільки розміри, форми та фактори формування льодовикових систем, але і дослідження останніх як складних динамічних комплексів.
У 1976 році Володимир Михайлович був обраний членом-кореспондентом АН СРСР за спеціальністю гідрологія, у 1991 році став академіком зі спеціальності географія й океанологія. З 1986 року — директор Інституту географії АН СРСР.
Народний депутат СРСР 1989—1991 років і заступник голови Комітету Верховної Ради СРСР з питань екології та раціонального використання природних ресурсів. Очолював парламентський підкомітет із зон природних стихійних лих. У 1990 році був одним з ініціаторів і авторів першого в СРСР закону про охорону навколишнього середовища.
З 2012 року очолює експертну раду російської національної премії в галузі географії та екології «Кришталевий компас», заснованої Краснодарським регіональним відділенням Російського географічного товариства.
Родина
Одружений, має двох синів.
Членство в організаціях
- 1983—1987 — віце-президент .
- 1987—1991 — президент .
- 1987—1993 — член спецкомітету Міжнародної геосферно-біосферної програми, пізніше російського національного комітету програми.
- 1988—1996 — віце-президент Міжнародного географічного союзу.
- 1993 — президент і почесний член .
- 1994 — дійсний член .
- 1994—2011 — представник від Росії в .
- 1996 — дійсний член .
Котляков є членом ряду наукових академій:
- 1990 — міжнародний член Європейської (Academia Europaea);
- 1996 — іноземний член Грузинської академії наук;
- 2002 — іноземний член Французької академії наук.
Котляков є дійсним членом ряду географічних товариств: американського (почесний; 1987), (член-кореспондент, 1989), (член-кореспондент, 1994), (1998), . З 1980 року віце-президент, а з 2000 — почесний президент Російського географічного товариства.
Редактор
Котляков Володимир Михайлович обирався в різні роки до редакційних колегій багатьох провідних наукових часописів:
- 1961—2009 — академічна серія «Материалы гляциологических исследований», засновник і головний редактор;
- 1979 — «Известия Русского географического общества»;
- 1986 — «Известия РАН. Серия географическая», головний редактор;
- 1989 — «Environment»;
- 1989 — «Geo Journal» (Нідерланди);
- 1990 — «Земля и Вселенная»;
- 1993 — «Доклады Академии наук»;
- 1993 — «Наука в России»;
- 1996 — «Криосфера Земли», заступник головного редактора;
- 1996 — «Ocean and Coastal Management» (США);
- 2005 — «Экологическое планирование и управление»;
- 2010 — «Лёд и Снег»;
- 2011 — «Regional Research of Russia»;
- 2012 — «Geography. Environment. Sustainability».
Наукова діяльність
«…Творець, організатор, душа і «двигун» великої кількості міжнародних і внутрішньоросійських наукових ініціатив, програм та проектів в галузі природничих наук, головний редактор і член редколегій усіх вітчизняних і більшості зарубіжних фахових наукових журналів, почесний член іноземних наукових товариств, університетів і академій, лауреат… Експедиційний працівник, полярник і підкорювач вершин… Чуйний і грамотний любитель поезії і класичної музики… Якщо перераховувати всі, вийде нова книга. Але не можу не додати ось що: виключно завдяки незмінно юнацькій захопленості В. М. Котлякова наукою про сніг і лід, завдяки його одержимості в роботі і воістину уродженому педагогічному чуттю, багато молодих людей 1960-1990-х років прийшли в гірську і полярну гляціологію. І я серед них.»
Коло наукових інтересів Володимира Михайловича: загальна, ізотопна і геохімічна гляціологія, землезнавство, вивчення природи високогір'їв і Крайньої Півночі, гірська геоекологія, питання моніторингу довкілля, стратегію розвитку суспільства у стосунках з природою. Котляков — провідний російський фахівець в області географії та гляціології. Викладав курс «Основні проблеми гляціології» в Ленінградському, Московському, Ташкентському, Томському університетах. Учасник і керівник експедицій в Антарктиду, на Нову Землю, південний схил Ельбруса, Заілійський Алатау і Памір. Дослідив сучасний режим і динаміку полярних і гірських зледенінь, дав інтерпретацію матеріалів глибокого буріння антарктичних льодів, працював над створенням методів оцінки лавинної небезпеки і побудовою гляціологічних прогнозів. Крім того, в числі основних досягнень В. М. Котлякова:
- 1961 — обґрунтував закони живлення Антарктичного льодовикового щита, інших льодовикових покривів планети;
- 1968 — визначив сніжність Землі і її коливання в просторі і часі;
- 1973 — сформував завдання і визначив тогочасні можливості космічної гляціології;
- 1976—1997 — розробив систему сучасного гляціологічного картографування («Атлас сніжно-льодових ресурсів світу»);
- 1980-ті — запропонував підходи вивчення стихійних нивально-гляціальних явищ і основи гляціологічних прогнозів.
- 1982 — застосував ізотопні і геохімічні методи для вивчення навколишнього середовища і його еволюції;
- 1990-ті — розробив глобальні і регіональні проблеми взаємодії суспільства і природи;
- 2000-ні — створив базу даних географічної термінології.
Велика роль Володимира Михайловича в реалізації проекту глибокого буріння на антарктичній станції Восток. Буріння свердловини, що тривало у важких умовах високогір'я Антарктиди більше 25 років, було зупинено на глибині 3623 м, приблизно за 125 м від поверхні теоретично передбаченого озера. З крижаного керну з цієї свердловини були встановлені кліматичні умови формування чотирьох повних льодовиково-інтергляціальних циклів протягом останніх 420 тисяч років. Це одне з найвидатніших відкриттів ХХ століття в науках про Землю. А сама ідея цього буріння і вивчення крижаного керна по всій 4-км товщі Антарктичного льодовика виникла у В. М. Котлякова ще в 1970-х роках.
За час своєї плідної наукової праці підготував 30 кандидатів і 10 докторів наук.
Наукові праці
Володимир Михайлович опублікував близько 1500 робіт з 102 наукових напрямків, був редактором більше 80 книг, практично всіх вітчизняних монографій з гляціології за період 1970-2000-х років. Редактор і член редколегій низки атласів: Атласу Антарктики, Атласу Арктики, Атласу сніжно-льодових ресурсів світу, Атласу «Природа і ресурси Землі», .
- (рос.) Снежный покров Антарктиды и его роль в современном оледенении материка, М., 1961.
- (рос.) Мы живем в ледниковый период? Л., 1966.
- (рос.) Снежный покров Земли и ледники, Л., 1968.
- (рос.) Горы, льды и гипотезы, Л., 1977.
- (рос.) Изотопная и геохимическая гляциология, 1982 (у співавторстві).
- (рос.) Гляциологический словарь, 1984.
- (рос.) Климаты прошлого из глубины ледниковых щитов, 1991 (у співавторстві з , Л. Клодом).
- (рос.) Проблемы экологии России, 1993 (у співавторстві).
- (рос.) Мир снега и льда, 1994.
- (рос.) Наука. Общество. Окружающая среда, 1997.
- (рос.) Экологические проблемы: что происходит, кто виноват и что делать? 1997 (у співавторстві).
- (рос.) Атлас снежно-ледовых ресурсов мира, 1997.
- (рос.) В. М. Котляков. Собрание сочинений в шести томах, 2000—2004.
- (рос.) Основы изотопной геокриологии и гляциологии, 2000 (у співавторстві).
- География: Понятия и термины. Пятиязычный академический словарь, 2007 (у співавторстві).
- Туризм: природа, культура, путешествия. Пятиязычный словарь, 2013 (у співавторстві).
Нагороди, відзнаки і визнання
Володимир Михайлович за роки плідної наукової праці був удостоєний великої кількості нагород і відзнак:
- 1981 — орден Трудового Червоного Прапора;
- 1985 — Географічного товариства СРСР;
- 1996 — почесний доктор Тбіліського університету;
- 1996 — Золота медаль імені М. М. Пржевальського Російського географічного товариства;
- 1998 — орден Пошани Російської Федерації;
- 2001 — лауреат Державної премії Російської Федерації;
- 2005 — Російської академії наук.
- 2007 — орден «За заслуги перед Вітчизною» IV ступеня;
- 2007 — лауреат Нобелівської премії миру, в складі Міжурядової групи експертів з проблеми зміни клімату;
- 2009 — лауреат премії імені А. О. Григор'єва;
- 2011 — лауреат .
- 2011 — Золота Костянтинівська медаль, присуджена Вченою радою Російського географічного товариства за видатні заслуги в галузі географії та у зв'язку з 80-річним ювілеєм («де-юре» премія не існує з 1930 року).
- 2012 — орден Дружби;
- 2013 — лауреат премії О. Ю. Шмідта (2013).
Топоніми
- Ім'ям В. М. Котлякова названо два льодовики — в Заілійському і Джунгарському Алатау.
Примітки
- https://www.ae-info.org/ae/User/Kotlyakov_Vladimir
- Котляков Владимир Михайлович // Большая советская энциклопедия : в 30 т. / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : «Советская энциклопедия», 1969—1978. (рос.).
- (рос.) Большая Русская биографическая энциклопедия. — М.: Бизнессофт, 2006.
- (рос.) Академик В. М. Котляков на сайті Російського географічного товариства.
- (рос.) Котляков В. М. на сайті Інституту географії Російської академії наук.
- (рос.) Котляков Володимир Михайлович // География. Энциклопедия (Современная иллюстрированная энциклопедия). / Под ред. Горкина А. П. — М. : Росмэн-Пресс, 2006. — 624 с. .
- (рос.) Экспертный совет. — національна російська премія «Кришталевий компас».
- Алексеев В. П. Выдающийся вклад в мировую гляциологию // Лёд и снег, 2011. — № 3 (115). — С. 4 — 13.
- (рос.) Указ Президента Російської Федерації № 949 від 25 липня 2007 року. [ 6 січня 2012 у Wayback Machine.]
- (рос.) — прес-служба РАН, 15 листопада 2011 року.
- (рос.) Открытие Всероссийского съезда учителей географии. — Русское географическое общество.
Література
- (рос.) Владимир Михайлович Котляков // Материалы к биобиблиографии учёных. Географические науки. Т. 10. / — М. : Наука, 2005. — 264 с. .
Посилання
- Персональна сторінка Владимира Михайловича Котлякова на офіційному сайті РАН (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kotlyakov Volodimir Mihajlovich 6 listopada 1931 s Chervona Polyana Moskovska oblast SRSR rosijskij glyaciolog i geograf akademik Rosijskoyi akademiyi nauk 1991 direktor 1985 2015 doktor geografichnih nauk Pochesnij prezident Rosijskogo geografichnogo tovaristva golova ekspertnoyi radi rosijskoyi nacionalnoyi premiyi Krishtalevij kompas chlen Mizhuryadovoyi grupi ekspertiv z problemi zmini klimatu sho bula udostoyena Nobelivskoyi premiyi miru za 2007 rik Kotlyakov Volodimir MihajlovichKotlyakov Vladimir MihajlovichV M Kotlyakov 2008 roku V M Kotlyakov 2008 rokuNarodivsya 6 listopada 1931 1931 11 06 92 roki s Chervona Polyana Moskovska oblast RRFSRKrayina SRSR RosiyaDiyalnist glyaciolog geografAlma mater Moskovskij universitetGaluz glyaciologiya geografiyaZakladVchene zvannya akademikNaukovij stupin doktor geografichnih naukNaukovij kerivnik Gvozdeckij M A Chlenstvo Rosijska akademiya nauk Akademiya nauk SRSR Francuzka akademiya nauk Yevropejska akademiya 1 dVidomij zavdyaki ochilnik rosijskoyi glyaciologichnoyi shkoliNagorodi Orden Poshani Orden Druzhbi Medal Za trudovu vidznaku Kotlyakov Volodimir Mihajlovich u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kotlyakov BiografiyaVolodimir Mihajlovich Kotlyakov narodivsya 6 listopada 1931 roku v pidmoskovnomu selishi Chervona Polyana 1949 roku zakinchiv z sribnoyu medallyu moskovsku serednyu shkolu 7 Interes do geografiyi u Volodimira vinik lishe v 10 mu klasi koli v nogo z yavilisya znajomi geografi i okeanologi yaki zahopili Kotlyakova rozpovidyami pro ekspediciyi na geografichnomu fakulteti Moskovskogo derzhavnogo universitetu Zavdyaki yim pislya zakinchennya shkoli zrobiv vibir na korist geografichnogo fakultetu Universitetskim vchitelem V M Kotlyakova buv M A Gvozdeckij u yakogo Volodimir pisav svoyi pershi naukovi roboti kursovi ta diplomnu Pislya zakinchennya pershogo kursu Kotlyakov virushiv u pershu studentsku ekspediciyu na Zahidnij Kavkaz pislya drugogo kursu prohodiv praktiku v gorah Krimu pislya tretogo v tajzi Sihote Alinya Pislya zakinchennya 1954 roku geografichnogo fakultetu MDU za fahom Fizichna geografiya pochav pracyuvati v Instituti geografiyi AN SRSR u viddili fizichnoyi geografiyi yakim na toj chas zaviduvav profesor osnovopolozhnik geografichnogo snigoznavstva U 1955 1956 rokah brav uchast v ekspediciyi na Novij Zemli Koli naprikinci 1950 h rokiv odin z kerivnikiv radyanskih robit za programoyu Mizhnarodnogo geofizichnogo roku stvoriv v Instituti geografiyi AN SRSR viddil glyaciologiyi Kotlyakov stav odnim iz pershih jogo spivrobitnikiv Vzhe v 1959 roci Avsyuk priznachiv jogo vchenim sekretarem viddilu potim zastupnikom zaviduvacha a v 1968 roci peredav zaviduvannya viddilom posada zaviduvacha viddilu glyaciologiyi Institutu geografiyi AN SRSR Volodimir Mihajlovich obijmav do 1985 roku U 1961 roci Kotlyakov yakij do togo vzhe zdijsniv ekspediciyu do Arktiki j Antarktiki 1958 zahistiv kandidatsku disertaciyu yaka v tomu zh roci bula opublikovana u viglyadi velikoyi monografiyi Snigovij pokriv Antarktidi i jogo rol u suchasnomu zledeninni kontinentu U 1961 1963 rokah brav uchast v ekspediciyi na pivdennomu shili Elbrusu u 1964 v Zailijskij Alatau Z 1965 roku starshij naukovij spivrobitnik institutu geografiyi AN SRSR U 1967 roci zahistiv doktorsku disertaciyu na temu Snigovij pokriv zemnoyi kuli i zhivlennya lodovikiv v yakij faktichno vpershe provodiv doslidzhennya na stiku snigo j lodoznavstva U 1968 1974 rokah brav uchast v ekspediciyah na Pamir U 1970 ti roki sfera doslidzhen Kotlyakova she bilshe rozshirilas u jogo robotah vse chastishe pochali rozglyadatisya problemi balansu masi stoku i kolivan lodovikiv U kolo jogo interesiv uvijshli ne tilki rozmiri formi ta faktori formuvannya lodovikovih sistem ale i doslidzhennya ostannih yak skladnih dinamichnih kompleksiv U 1976 roci Volodimir Mihajlovich buv obranij chlenom korespondentom AN SRSR za specialnistyu gidrologiya u 1991 roci stav akademikom zi specialnosti geografiya j okeanologiya Z 1986 roku direktor Institutu geografiyi AN SRSR Narodnij deputat SRSR 1989 1991 rokiv i zastupnik golovi Komitetu Verhovnoyi Radi SRSR z pitan ekologiyi ta racionalnogo vikoristannya prirodnih resursiv Ocholyuvav parlamentskij pidkomitet iz zon prirodnih stihijnih lih U 1990 roci buv odnim z iniciatoriv i avtoriv pershogo v SRSR zakonu pro ohoronu navkolishnogo seredovisha Z 2012 roku ocholyuye ekspertnu radu rosijskoyi nacionalnoyi premiyi v galuzi geografiyi ta ekologiyi Krishtalevij kompas zasnovanoyi Krasnodarskim regionalnim viddilennyam Rosijskogo geografichnogo tovaristva RodinaOdruzhenij maye dvoh siniv Chlenstvo v organizaciyah1983 1987 vice prezident 1987 1991 prezident 1987 1993 chlen speckomitetu Mizhnarodnoyi geosferno biosfernoyi programi piznishe rosijskogo nacionalnogo komitetu programi 1988 1996 vice prezident Mizhnarodnogo geografichnogo soyuzu 1993 prezident i pochesnij chlen 1994 dijsnij chlen 1994 2011 predstavnik vid Rosiyi v 1996 dijsnij chlen Kotlyakov ye chlenom ryadu naukovih akademij 1990 mizhnarodnij chlen Yevropejskoyi Academia Europaea 1996 inozemnij chlen Gruzinskoyi akademiyi nauk 2002 inozemnij chlen Francuzkoyi akademiyi nauk Kotlyakov ye dijsnim chlenom ryadu geografichnih tovaristv amerikanskogo pochesnij 1987 chlen korespondent 1989 chlen korespondent 1994 1998 Z 1980 roku vice prezident a z 2000 pochesnij prezident Rosijskogo geografichnogo tovaristva RedaktorKotlyakov Volodimir Mihajlovich obiravsya v rizni roki do redakcijnih kolegij bagatoh providnih naukovih chasopisiv 1961 2009 akademichna seriya Materialy glyaciologicheskih issledovanij zasnovnik i golovnij redaktor 1979 Izvestiya Russkogo geograficheskogo obshestva 1986 Izvestiya RAN Seriya geograficheskaya golovnij redaktor 1989 Environment 1989 Geo Journal Niderlandi 1990 Zemlya i Vselennaya 1993 Doklady Akademii nauk 1993 Nauka v Rossii 1996 Kriosfera Zemli zastupnik golovnogo redaktora 1996 Ocean and Coastal Management SShA 2005 Ekologicheskoe planirovanie i upravlenie 2010 Lyod i Sneg 2011 Regional Research of Russia 2012 Geography Environment Sustainability Naukova diyalnist Tvorec organizator dusha i dvigun velikoyi kilkosti mizhnarodnih i vnutrishnorosijskih naukovih iniciativ program ta proektiv v galuzi prirodnichih nauk golovnij redaktor i chlen redkolegij usih vitchiznyanih i bilshosti zarubizhnih fahovih naukovih zhurnaliv pochesnij chlen inozemnih naukovih tovaristv universitetiv i akademij laureat Ekspedicijnij pracivnik polyarnik i pidkoryuvach vershin Chujnij i gramotnij lyubitel poeziyi i klasichnoyi muziki Yaksho pererahovuvati vsi vijde nova kniga Ale ne mozhu ne dodati os sho viklyuchno zavdyaki nezminno yunackij zahoplenosti V M Kotlyakova naukoyu pro snig i lid zavdyaki jogo oderzhimosti v roboti i voistinu urodzhenomu pedagogichnomu chuttyu bagato molodih lyudej 1960 1990 h rokiv prijshli v girsku i polyarnu glyaciologiyu I ya sered nih Rudoj A N Fenomen Antarktidy Tomsk STT 1999 S 111 Kolo naukovih interesiv Volodimira Mihajlovicha zagalna izotopna i geohimichna glyaciologiya zemleznavstvo vivchennya prirodi visokogir yiv i Krajnoyi Pivnochi girska geoekologiya pitannya monitoringu dovkillya strategiyu rozvitku suspilstva u stosunkah z prirodoyu Kotlyakov providnij rosijskij fahivec v oblasti geografiyi ta glyaciologiyi Vikladav kurs Osnovni problemi glyaciologiyi v Leningradskomu Moskovskomu Tashkentskomu Tomskomu universitetah Uchasnik i kerivnik ekspedicij v Antarktidu na Novu Zemlyu pivdennij shil Elbrusa Zailijskij Alatau i Pamir Doslidiv suchasnij rezhim i dinamiku polyarnih i girskih zledenin dav interpretaciyu materialiv glibokogo burinnya antarktichnih lodiv pracyuvav nad stvorennyam metodiv ocinki lavinnoyi nebezpeki i pobudovoyu glyaciologichnih prognoziv Krim togo v chisli osnovnih dosyagnen V M Kotlyakova 1961 obgruntuvav zakoni zhivlennya Antarktichnogo lodovikovogo shita inshih lodovikovih pokriviv planeti 1968 viznachiv snizhnist Zemli i yiyi kolivannya v prostori i chasi 1973 sformuvav zavdannya i viznachiv togochasni mozhlivosti kosmichnoyi glyaciologiyi 1976 1997 rozrobiv sistemu suchasnogo glyaciologichnogo kartografuvannya Atlas snizhno lodovih resursiv svitu 1980 ti zaproponuvav pidhodi vivchennya stihijnih nivalno glyacialnih yavish i osnovi glyaciologichnih prognoziv 1982 zastosuvav izotopni i geohimichni metodi dlya vivchennya navkolishnogo seredovisha i jogo evolyuciyi 1990 ti rozrobiv globalni i regionalni problemi vzayemodiyi suspilstva i prirodi 2000 ni stvoriv bazu danih geografichnoyi terminologiyi Velika rol Volodimira Mihajlovicha v realizaciyi proektu glibokogo burinnya na antarktichnij stanciyi Vostok Burinnya sverdlovini sho trivalo u vazhkih umovah visokogir ya Antarktidi bilshe 25 rokiv bulo zupineno na glibini 3623 m priblizno za 125 m vid poverhni teoretichno peredbachenogo ozera Z krizhanogo kernu z ciyeyi sverdlovini buli vstanovleni klimatichni umovi formuvannya chotiroh povnih lodovikovo interglyacialnih cikliv protyagom ostannih 420 tisyach rokiv Ce odne z najvidatnishih vidkrittiv HH stolittya v naukah pro Zemlyu A sama ideya cogo burinnya i vivchennya krizhanogo kerna po vsij 4 km tovshi Antarktichnogo lodovika vinikla u V M Kotlyakova she v 1970 h rokah Za chas svoyeyi plidnoyi naukovoyi praci pidgotuvav 30 kandidativ i 10 doktoriv nauk Naukovi praciVolodimir Mihajlovich opublikuvav blizko 1500 robit z 102 naukovih napryamkiv buv redaktorom bilshe 80 knig praktichno vsih vitchiznyanih monografij z glyaciologiyi za period 1970 2000 h rokiv Redaktor i chlen redkolegij nizki atlasiv Atlasu Antarktiki Atlasu Arktiki Atlasu snizhno lodovih resursiv svitu Atlasu Priroda i resursi Zemli ros Snezhnyj pokrov Antarktidy i ego rol v sovremennom oledenenii materika M 1961 ros My zhivem v lednikovyj period L 1966 ros Snezhnyj pokrov Zemli i ledniki L 1968 ros Gory ldy i gipotezy L 1977 ros Izotopnaya i geohimicheskaya glyaciologiya 1982 u spivavtorstvi ros Glyaciologicheskij slovar 1984 ros Klimaty proshlogo iz glubiny lednikovyh shitov 1991 u spivavtorstvi z L Klodom ros Problemy ekologii Rossii 1993 u spivavtorstvi ros Mir snega i lda 1994 ros Nauka Obshestvo Okruzhayushaya sreda 1997 ros Ekologicheskie problemy chto proishodit kto vinovat i chto delat 1997 u spivavtorstvi ros Atlas snezhno ledovyh resursov mira 1997 ros V M Kotlyakov Sobranie sochinenij v shesti tomah 2000 2004 ros Osnovy izotopnoj geokriologii i glyaciologii 2000 u spivavtorstvi Geografiya Ponyatiya i terminy Pyatiyazychnyj akademicheskij slovar 2007 u spivavtorstvi Turizm priroda kultura puteshestviya Pyatiyazychnyj slovar 2013 u spivavtorstvi Nagorodi vidznaki i viznannyaVolodimir Mihajlovich za roki plidnoyi naukovoyi praci buv udostoyenij velikoyi kilkosti nagorod i vidznak 1981 orden Trudovogo Chervonogo Prapora 1985 Geografichnogo tovaristva SRSR 1996 pochesnij doktor Tbiliskogo universitetu 1996 Zolota medal imeni M M Przhevalskogo Rosijskogo geografichnogo tovaristva 1998 orden Poshani Rosijskoyi Federaciyi 2001 laureat Derzhavnoyi premiyi Rosijskoyi Federaciyi 2005 Rosijskoyi akademiyi nauk 2007 orden Za zaslugi pered Vitchiznoyu IV stupenya 2007 laureat Nobelivskoyi premiyi miru v skladi Mizhuryadovoyi grupi ekspertiv z problemi zmini klimatu 2009 laureat premiyi imeni A O Grigor yeva 2011 laureat 2011 Zolota Kostyantinivska medal prisudzhena Vchenoyu radoyu Rosijskogo geografichnogo tovaristva za vidatni zaslugi v galuzi geografiyi ta u zv yazku z 80 richnim yuvileyem de yure premiya ne isnuye z 1930 roku 2012 orden Druzhbi 2013 laureat premiyi O Yu Shmidta 2013 Toponimi Im yam V M Kotlyakova nazvano dva lodoviki v Zailijskomu i Dzhungarskomu Alatau Primitkihttps www ae info org ae User Kotlyakov Vladimir Kotlyakov Vladimir Mihajlovich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t gl red A M Prohorov 3 e izd M Sovetskaya enciklopediya 1969 1978 ros ros Bolshaya Russkaya biograficheskaya enciklopediya M Biznessoft 2006 ros Akademik V M Kotlyakov na sajti Rosijskogo geografichnogo tovaristva ros Kotlyakov V M na sajti Institutu geografiyi Rosijskoyi akademiyi nauk ros Kotlyakov Volodimir Mihajlovich Geografiya Enciklopediya Sovremennaya illyustrirovannaya enciklopediya Pod red Gorkina A P M Rosmen Press 2006 624 s ISBN 5 353 02443 5 ros Ekspertnyj sovet nacionalna rosijska premiya Krishtalevij kompas Alekseev V P Vydayushijsya vklad v mirovuyu glyaciologiyu Lyod i sneg 2011 3 115 S 4 13 ros Ukaz Prezidenta Rosijskoyi Federaciyi 949 vid 25 lipnya 2007 roku 6 sichnya 2012 u Wayback Machine ros pres sluzhba RAN 15 listopada 2011 roku ros Otkrytie Vserossijskogo sezda uchitelej geografii Russkoe geograficheskoe obshestvo Literatura ros Vladimir Mihajlovich Kotlyakov Materialy k biobibliografii uchyonyh Geograficheskie nauki T 10 M Nauka 2005 264 s ISBN 5 02 033190 2 PosilannyaPersonalna storinka Vladimira Mihajlovicha Kotlyakova na oficijnomu sajti RAN ros