Верте́п — старовинний пересувний український ляльковий театр, де ставили релігійні й світські (переважно жартівливі та іронічні) п'єси; макет стайні з новонародженим Ісусом Христом. Український вертепний театр — самобутнє явище у розвитку театральної культури.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDFabGNuUmxjRjl3ZFhCd1pYUnpYekV1YW5Cbkx6STFNSEI0TFZabGNuUmxjRjl3ZFhCd1pYUnpYekV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Український вертеп відомий з 17 століття Світська частина вистави поклала початок української комедії ХІХ століття..
Вертеп поширений в основному в Україні, в барокову добу (XVII-XVIII століття) і мав численні регіональні варіанти.
Вертепний ляльковий театр мав форму двоповерхового дерев'яного будинку. На другому поверсі показували різдвяну драму; на першому — механічно прив'язану до неї сатирично-побутову інтермедію. Перша, різдвяна, частина вертепу, яку називали «свята», мала більш-менш стабільну композицію, натомість друга змінювалася в залежності від місцевих умов, здібності й дотепності вертепника.
З часом вертеп із лялькового театру перетворився на справжній вуличний театр, де лялькову вертепну виставу поєднують із грою живих людей, а подекуди і цілковито вся вертепна вистава зводиться до гри живих осіб.
Діяльність вертепного мистецтва стала популярною за межами України і вертеп побутував у Росії, Білорусі, Сербії та інших слов'янських країнах. Вертепи також були відомі як хорватська і сербська народна культура, зокрема, в районах Срем і .
На відміну від Західної Європи, де вертеп довгий час функціонував у лоні церкви, у східнослов'янських народів від самого початку він мав тісний зв'язок із демократичною театрально-видовищною культурою. З вертепом не слід плутати польських ясельок, де ляльки нерухомі і утворюють якийсь малюнок. Був загальний звичай у Західній Європі ставити по церквах на Різдво Христове ясла з ослом і волом. Українському вертепові відповідає польська шопка.
Етимологія і терміни
Слово «вертеп» має кілька тлумачень, а сама назва запозичена зі старослов'янської мови, де слово «вертеп» означало «печера», «ущелина» або «балка».
Благовітив в Назареті, — Стала слава у вертепі. |
Т.Г.Шевченко |
Відомі терміни:
- Вертеп — обрядове різдвяне дійство з піснями-колядками, жартами, короткими виставами, яке влаштовували мандрівні музиканти й актори.
- Вертепом називали театр, в якому вистави розігрувалися ляльками на паличках (маріонетками) у великій дерев'яній дво- або триповерховій скриньці.
- Большая енциклопедія (1901 р.): «Вертеп, малоруський театр маріонеток, що зображував у ряді сцен обставини народження Ісуса Христа».
- У ряді видань вертепом називають легеньку, зручну для перенесення хатку (сцену) на два яруси: верхній — це Вифлеєм, в якому відбувалося Христове народження, і нижній — для виконання комічних сцен з народного життя.
- На Бойківщині та Гуцульщині вертепом називали «зірку» як спрощену форму другого типу вертепних скриньок.
Концепції походження вертепу
У науковій літературі зафіксовано декілька концепцій походження вертепу:
- Український етнограф, фольклорист М. Маркевич:
![]() | в Київ занесений вертеп через Польщу з Заходу, де здавна виставлялися події, взяті із святого письма. | ![]() |
- Український дослідник П. Житецький пов'язував виникнення вертепної драми з театром маріонеток, шкільними містеріями. Одним з перших він висловив думку про своєрідність української вертепної драми:
![]() | український вертеп у своєрідній обробці його і в деяких подробицях, підказаних життям, є явище цілком самостійне. | ![]() |
- Український вчений М. Драгоманов вважав, що посередниками в засвоєнні вертепної драми могли бути німці.
І. Франко, коментуючи припущення М. Драгоманова щодо ролі львівських німців у запровадженні вертепу, писав: «Маємо певну відомість, що львівські бернардини вже коло р. 1470 виставляли в своїм костелі яселка з домішкою живих сцен, отже, досить відмінно від українських кларисок»
- Росіянин О. Малинка, як і його попередники, виводив вертепну драму із середньовічної містерії.
- За словами російського вченого М. Виноградова, первісний текст вертепної драми мав релігійний характер, вистави відбувалися в церкві.
- Російський дослідник С. Данилов говорить, що вертепна драма «в джерелах своїх церковного походження».
Іван Франко про вертеп
І.Франко вперше згадав про вертеп у статті «Руський театр у Галичині» («Зоря» № 23, 24, 1885 р.), а про час появи — у статті «Наш театр» («Народ», 1892 р.):
![]() | Народ наш любив театральні вистави ще давно, в XVI і XVII віках, в часі першого пориву нашого національного розбудження; се доказують живі ще досі останки вертепів і велика популярність церковних колядок, що розвивались під впливом давньої релігійної драми. | ![]() |
У праці «Русько-український театр» (1894 р.) Іван Франко пише:
![]() | Майже рівночасно з містерією страстей Христових дійшов до нас відгук іншої західноєвропейської містерії – рождественської. Се був вертеп.». «Ставшися особливо власністю школи, вертеп прийняв ту подвійну форму, котру адаптувала шкільна драма: поважний текст і веселу інтермедію. Відповідно до сього змінилася і його архітектура: домик зробився двоповерховий: нагорі відбувалися сцени набожні (об'яснення і діалоги говорені були звичайно церковною мовою або хоч підмішаною церковними виразами), а внизу йшло зовсім інше життя, являлися фігури, вихоплені з живої дійсності: глупуватий мужик, циган, єврей, шляхтич, козак і т. ін. В тій формі існував у нас вертеп уже при кінці XVI віку (д. Ізопольський бачив у Ставищах вертеп з руським написом „сооружен 1591 р.“) і в тій самій формі перетривав аж до нашого віку, аж до наших днів» «До того ж XVI в. відносяться сліди її популяризації в маріонетковім театрі, т. зв. вертепі» | ![]() |
У своїй великій праці «До історії українського вертепа XVIII в.» (1906 р.) І. Франко прагнув висвітлити ряд аспектів, які пов'язані з зародженням та розвитком українського вертепу. Аналіз українського вертепу дав підстави ученому зауважити: «український вертеп від найдавніших часів мав світський характер, малював типи та ситуації буденного життя» , хоча і бере свої початки з Індії і Греції, вважав дослідник.
І. Франко втім змушений був констатувати наступне: «Коли саме появився вертеп на Україні, про се не маємо докладних хронологічних дат». Докази, наведені в тогочасних найновіших працях польських дослідників, присвячених польським яселкам і шопкам, видавалися І. Франку недостатніми, аби твердити про давнє походження шопки. Мова йде і про тексти шопкових драм та комедій, «важнійшу бібліографію».
Досліджуючи історію українського вертепу і польської шопки, І.Франко дійшов висновку, що обидві ці вистави «є комбінацією на тлі лялькової гри двох ріжнородних елементів — властиво лялькової драми чи комедії і духовної драми про різдво Христове, прихід трьох царів та Ірода».
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNReVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVY4bFJERWxPREVsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpndWFuQm5Mekl3TUhCNExTVkVNQ1U1UmlWRU1DVkNRaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREVsT0RFbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ015VkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRaklsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREFsUWtaZk1Ua3lNeTVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pUbERKVVF3SlVJMUpVUXdKVUkySlVRd0pVSTRKVVF3SlVJekpVUXhKVGsySlVReEpUZ3dKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUmw4eE9USXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell5THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ015VkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5sOGxSREFsUWtJbFJERWxPRVlsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqaGZNVGt5TXk1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGxESlVRd0pVSTFKVVF3SlVJMkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSXpKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVReEpUazJYeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UmlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPRjh4T1RJekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Вертеп був предметом дослідження у багатьох учених та мистецтвознавців, серед яких: І.Франко, В.Всеволодський-Гернгрос, Й.Федас — в історичних працях; В.Перетц, М.Петров, Є.Марковський — у літературних; О.Білецький, М.Гордійчук, Л.Корній, О.Шреєр-Ткаченко та інші — у галузі мистецтвознавства. Незважаючи на пильну увагу до вертепу, досі не визначений точний час його появи в Україні, серед учених, дослідників вертепів немає одностайності щодо року його появи, обмаль документальних даних породжують дискусійність у багатьох його питаннях. У Західній Європі вертеп із духовною частиною й вертепною драмою (як окрема галузь лялькових вистав) з'явився не раніше XVI ст., а перші згадки про існування вертепу на терені України з'являються в кінці XVI століття.
Польський історик, етнограф Еразм Ізопольський опублікував у журналі «Atheneum» уривок драми під заголовком «Dramat wertepowy о smerci» в якому розповів про два вертепи, які він бачив на Україні під час подорожі: перший у Ставищах (на Київщині) — вертепну скриньку з написом: «Року Христусового 1591 збудований», другий — у Дашовщині «з року 1639». Автор подає опис триповерхового будиночка й зауважує, що вертеп — «це те саме, що ми називаємо театром метаморфоз».
На початку XX ст. відомості польського етнографа Е. Ізопольського, були сильно розкритиковані різними вченими. Першим це зробив польський дослідник С. Естрайхер:
![]() | Зовсім невірогідним є повідомлення Ізопольського, ніби він бачив русинські шопки (вертепи) з вирізаними датами 1591 і 1639. В ті часи ні в Польщі, ні на Русі шопки для сценічних вистав не були відомі. | ![]() |
Процитувавши опис будиночка вертепу, який був поданий Е. Ізопольським, І.Франко висловився з цього приводу дуже різко, не на користь польському досліднику:
![]() | Вже с сього опису можна бачити, що сам Ізопольський ніколи не бачив вертепної вистави, або як бачив, то описав її дуже недотепно. Поперед усього збуджує сумнів сам триповерховий вертеп: знані нам старі вертепи, Маркевичів і Галаганів – двоповерхові. Підозрене також те, що каже Ізопольський про «компанію вояків з добошем» на версі вертепа; що се таке, чи також ляльки, чи лише малюнки і яка їх ціль – невідомо, ні в яких відомих нам вертепах та польських шопках того не бачимо. Ідея, що середній поверх служить складом для ляльок, се, здається, вигадка самого Ізопольського; цитований уже Фалібоговський із XVII в. свідчить, що ляльки по виставі ховали до мішка, і те саме бачимо й тепер при вертепах». | ![]() |
![]() | не має ніякої етнографічної вартості, а що найбільше хіба таку, що автор чув десь про зміст такої драми, виставлюваної на українській мові, але не володіючи тою мовою і не бувши в силі записати текст по-українськи, він на даний зміст скомпонував польський текст. | ![]() |
Микола Маркевич, який у 1860 році вперше надрукував текст вертепу, у передмові до нього писав:
![]() | Первісне походження вертепу можна віднести, до часів гетьмана Конашевича-Сагайдачного, до 1600—1620 років, коли він почав відновляти Київське братство і Академію. | ![]() |
Радянський історик театру Всеволодський-Гернгросс:
![]() | На Україні вертепна драма відома з кінця XVI ст. (1586 р.), звідси вона перейшла в Білорусь і Великоросію. | ![]() |
Дослідник робить примітку: «Див. інструкцію Львівської братської школи». Після 1586 р. ідуть точні відомості, які належать до 1591, 1639, 1666 рр. Під 1666 роком у прибутково-видаткових книгах Львівського Ставропігійського братства є запис про видатки на виготовлення будиночка вертепу й декорацій до нього.
У XVIII ст. за царювання Петра І було видано ряд указів та актів заборони українського слова, літератури, театру та вертепу, а з новою силою переслідування українського культурного життя збільшились за цариці Катерини ІІ. Але все-таки утримався і набув широкого розповсюдження до середини XIX ст., починаючи від доби занепаду Києво-Могилянської академії, коли число вертепників поповнювалось її вихованцями, що йшли в народ популяризувати українські вистави в формі лялькового театру. Ця форма була найзручнішою для поширення в маси правди про історичні події (наприклад, добу козацтва — вертеп «Запорожець») чи збереження національних традицій (в тому числі, колядок) в період переслідування з боку Російської імперії. В цей час вертепи поширилися на етнічно російські території, наприклад, в Сибір, і вторинно набули популярності у Польщі.
Після російської революції 1917 року, атеїстичний радянський режим жорстоко переслідував релігію і пов'язані з нею елементи культури, а 1930-х років традиція різдвяних вертепів була практично ліквідована. Саме слово збереглося в значеннях «лігво розбійників» і «лігво розпусти».
У першій половині 19 століття вертепи, як масове побутове явище, поступово зникають, залишившись лише в побуті українських селян Східної Галичини.
У 1923—1924 роках студенти і викладачі технікуму Межигірського мистецько-керамічного технікуму організували під керівництвом мистецтвознавця П. Горбенка «Революційний вертеп». Ілюстрації-гравюри для театру виконали молоді бойчукісти під керівництвом С. Налепинської-Бойчук.
Вертеп зберігся переважно на західноукраїнських землях у вигляді різдвяних вистав на релігійну тематику.
Сюжети
У найдавніших редакціях вертепної драми, які належать до XVIII ст., серед діючих осіб побутової частини зустрічаються персонажі, виділені за етнічною ознакою (їх реєстр у різних текстах не завжди збігається, але в цілому дає правдиве уявлення про коло основних етнічних партнерів і сусідів українців): так у тексті інтермедії до польсько-руської вертепної драми, що була опублікована в Записках НТШ І.Франком, фігурують такі національні персонажі: Козак, Москаль, Мужик (Іван, Хлоп), Лях (пан), Литвин (Білорус), Старий Циган, Циганчук, Жиди (перший, другий, ціла група). Сам публікатор тексту вважав його найстаршою копією вертепної драми з усіх відомих польських та українських записів. На думку І. Франка, цей текст був скомпонований у «північно-західній частині України».
Сюжети різдвяних вертепів більш-менш однакові: цар Ірод дізнається від волхвів, що народився Христос, претендент на його престол. Бажаючи позбутися суперника, він кличе воїна і наказує йому побити всіх вифлеємських дітей віком від 2 років і молодше. Воїн виконує наказ, але одна стара баба Рахиль не дає свою дитину на побиття, тому озлоблений Ірод наказує вбити її дитину. За цей злочин смерть відрубує Іродові голову, а чорти тягнуть його в пекло. Після смерті Ірода на сцені, з піснями та танцями, з'являються циган, лях, москаль, жид, селянин, дід, баба, панотець. Число дійових ляльок доходило іноді до сорока.
М. Чалий у своїх «Воспоминаниях» зазначає: «Із всіх вистав, які мені доводилось бачити в дитинстві, найсильніше враження справив на мене вертеп».
Архітектоніка
Вертеп схожий на будиночок, що має два поверхи, які за християнською традицією трактувалися як «небо» і «земля». Виготовлений із дерева або картону, відкритий з боку глядача, будиночок міг бути різного розміру (до двох метрів заввишки і одного метра завширшки). В денці скрині і в полиці, що розділяла поверхи, робилися прорізи — доріжки для руху ляльок. Долівку обклеювали хутром або тканиною.
На верхньому поверсі вертепу знаходилася нерухома фігура діви Марії з немовлям, а на нижньому — трон царя Ірода. Вертепні ляльки рухалися за допомогою прикріплених до них знизу дротів. Вертепник, який стояв позаду скрині, водив ляльку по прорізах у підлозі, спостерігаючи за дією у спеціальні віконечка. Лялькар говорив і співав за всіх героїв, змінюючи голос для надання певної характеристики персонажам. Ляльок у вертепах могло бути до 40. Незважаючи на видиму простоту, вирізьблені з дерева ляльки були справжнім витвором національного прикладного мистецтва. Різьбярі створювали образи, звертаючись до народних уявлень про героя (Запорожець), міфологічних персонажів (Смерть, Чорт), . Крім того, частина вертепних ляльок мали певну механізацію: Смерть замахувалася косою, Козак танцював, присідаючи, у царя Ірода голова злітала з плечей. Кожна лялька мала свій ігровий простір і рухалася строго в його межах.
Персонажів біблійної частини вистави одягали у канонічне вбрання, решту героїв — відповідно до соціального положення і національних ознак. Проте зовнішній вигляд ляльок змінювався під впливом часу і завжди залежав від матеріалів та фантазії власника. Вертепну виставу щедро наповнювали музичним супроводом. У першій частині дії звучали народні колядки і канти (вид церковної музики, що виник внаслідок реформи наприкінці XVI сторіччя). Цей урочистий багатоголосий спів без інструментального супроводу міг використовуватися й за межами храму.
Друга частина була насичена народною музикою. Запорожець з'являвся під гопак, красуня Дарія Іваніна «випливала» на сцену в ритмі російського танцю, поляка супроводжував краков'як. Поруч із вертепником знаходився музикант чи гурт музикантів, які грали на скрипці, сопілці, бандурі, цимбалах, колісній лірі.
Вертепна скриня в Західній Україні, у тому числі й карпатському регіоні, органічно ввійшла в обряд колядування і стала майже постійним атрибутом різдвяних обходів, як аналогічно "шопка у поляків чи «бетлем» у чехів та словаків, «бетлегем» в угорців, «бетлехемул» у румунів, «батлейка», «остлейка», «яселка», «вяртеп» у білорусів, «петрушка» у росіян.
Вертепні скрині
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9UZGZKVVF3SlVJMEpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVUXdKVUk0TG5CdVp5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxRVEVsUkRBbFFrRWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVReEpUazNYeVZFTUNWQ05DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDT0M1d2JtYz0ucG5n.png)
Куп'янська скриня
Куп'янська скриня була реконструйована за радянської доби. Вона різко контрастує з Галаганівською. Як витвір народного середовища нагадує селянську хатку з характерною зовнішньою скромністю та простотою. Верхня сцена, де колись розігрувалось релігійне дійство, тепер значно зменшена, що пов'язано з ідеологією того часу, а саме колишнє релігійне дійство набуло нового атеїстичного змісту.
Галаганівська скриня
У 1770 році київські бурсаки показали вертепну лялькову виставу у садибі прилуцького полковника Григорія Гнатовича Галагана (1716 - 1777) у Сокиринцях. Вистава господареві та його гостям сподобалася, артистів щедро винагородили, а ті подарували вертепну скриню з ляльками та текст. Ноти до вистави передали місцевому церковному хорові.
Цей розділ потребує доповнення. (вересень 2021) |
Славутинська скриня
Цей розділ потребує доповнення. (січень 2014) |
Білоруська батлейка
Різдвяні обходи-вертепи. Вертеп вистава
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRSaVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkJNeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRsQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoR0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdKVVF3SlVFekpVUXhKVGd4SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Вертеп і багатопроменева зірка — необхідні атрибути, з якими ввечері на Різдво Христове ходили студенти, бурсаки й інша молодь. Несли зірку, співали колядки, заходячи до хати господарів, показували вертепну драму.
Відтворена стайня-вертеп з народженням Христа
Див. також
Примітки
- Віталій Жайворонок. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. / Національна Академія Наук України Інститут мовознавства імені О. О. Потебні. — К.: «Довіра», 2006. (с.:77)
- Ярослав Б. Рудницький. Вертеп // Етимологічний словник української мови. Том І (Випуски 1-11) А-Г / Українська Вільна Академія Наук. — Вінніпег, 1962–1972. — С. 363–364.
- Вертеп // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Вертеп // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / уклад. і гол. ред. В. Т. Бусел. — 5-те вид. — К. ; Ірпінь : Перун, 2005. — .
- Вертеп // Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
- Данченко В. Б. Український вертеп: Роздуми про виникнення та побутування // Народна творчість та етнографія. — 1973. — № 1. — С. 67.
- Dejan Ajdačić. Verske razdelnice pravoslavaca i katolika u usmenoj književnosti balkanskih Slovena [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.]
- Байцар Андрій. Обряд колядування і Україна([1] [ 9 січня 2015 у Wayback Machine.])
- Володимир Савчук. // . —
- Большая энцикл. / [под ред. С. Н. Южакова]. — [3 изд.]. — 1901. — Т.4. — 687 с.
- Маркевич М. А. Вертепъ // Обычаи, повѣрья, кухня и напитки малороссіянъ. — Київ : Видав І. Давиденко, 1860. — С. 27-64.
- Житецкий П. Малорусские вирши нравоучительного содержания // Киевская старина. – Т. XXXVII. Май (№ 5). – К., 1892. – С. 157.
- Федас Й. Ю. Український народний вертеп (У дослідженнях XIX–XX ст.). — К.: Наукова думка, 1987. — С. 56.
- Хоменко В. Г. Народна драма //Українська народна поетична творчість. — К.: Рад. школа, 1965. — С. 296–305.
- Франко І. Я. До історії українського вертепу ХУШ в. // Франко І. Зібрання творів. — Т. 36. — К., 1982. — С. 205.
- Федас Й. Ю. Український народний вертеп… — С. 125.
- Там само. — С. 126.
- Там само. — С. 70.
- Іван Франко. Руський театр у Галичині // «Зоря», 1885, № 23, с. 268.
- Іван Франко. Наш театр: Потреби галицького театру // Журн. «Народ», 1892, № 15–18, с. 197–201.
- Франко І.Я. Наш театр // Зібр. творів в 50 т. – 1980. – Т. 28. – С. 279-292.
- Франко І. Я. Русько-український театр: / Історичні обриси / — 1981. — Т.29. — С. 293–336.
- Іван Франко. Русько-український театр: Вертепний театр на Русі // Франко І. Я. Зібрання творів у 50-и томах. – К.: Наукова думка, 1981 р., т. 29, с. 293 – 336.
- Франко І. Я. Русько-український театр / Історичні обриси/ — 1981. — Т.29. — С.301
- . Франко І. Я. Русько-українська література, II //Франко І. Я. Краса і секрети творчості: Статті, дослідження, листи /Упор. та прим. Р. Т. Гром'яка, Ф. Д. Пустової. — К.: Мистецтво, 1980. — С. 241.
- Франко І. Я. До історії українського вертепа XVIII в. — «Записки Наукового товариства імені Тараса Шевченка». — Т. 71, 1906. — С. 27.
- Франко І. Я. До історії українського вертепу XVIII в. //Зібр. творів. В 50 т. — К.: Наук. думка, 1982. — Т. 36. — С. 199–201.
- Франко І. До ісгорії українського вертепу. Історико-літературні студії й матеріяли // Записки НТШ ім. Шевченка. — 1906. — Вип. Ш. — С. 35.
- Франко І.Я. До історії українського вертепу XVIII в. //Зібр. творів. В 50 т. – К.: Наук. думка, 1982. – Т. 36. – С. 200-201.
- Франко І.Я. До історії українського вертепу XVIII в. // Зібр. творів. В 50 т. – К.: Наук. думка, 1982. – Т. 36. - С. 196-197.
- Всеволодский-Гернгрос В. Н. Руський театр: от истоков до середины XVIII в. / В. Н. Всеволодский-Гернгрос. — М. : Изд-во АН УССР. — 1957. — 76 с.
- Горбенко П. Революційний ляльковий театр. Книгоспілка, 1924
- Межигірський вертеп або революційний ляльковий театр. 1923—1924 рр [ 2017-12-13 у Wayback Machine.].
- Діяльність театру «революційний вертеп» [ 12 грудня 2017 у Wayback Machine.].
- Франко І. До ісгорії українського вертепу. Історико-літературні студії й матеріяли // Записки НТШ ім. Шевченка. — 1906. — Вип.IV. (с.56)
- Чалый М. К. Воспоминания «Киевская старина», т. 24, № 1. — 1889, с. 27
- Володимир Савчук. Етнографічна атрибутика та драматургія українського вертепу // Обрії Науково-педагогічний журнал. — 2008.
- В Україні оцифрують рукопис найдавнішого із збережених вертепів litgazeta.com.ua 24.09.2021
Посилання
- Вертеп // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 329-331.
- Л. П. Корній. Вертеп // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 487. — .
- І. М. Сікорська. Вертеп // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Описи та сценарії вертепів
- Вертеп // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 1 : А — Л. — С. 168–169.
- Народний театр. Вертеп. "Коза". "Маланка" // Іваницький А. І. Український музичний фольклор: Підручник для вищих учбових закладів / Ін-т мистецтвознавства, фольклористики та етнології ім. М. Т. Рильського НАН України. – 3-е вид. доп. – Вінниця: Нова книга, 2004. – C. 58–60.
Джерела
- Вертеп // Українська мала енциклопедія: книжка друга / Укл. Євген Онацький. — Буенос-Айрес, 1958.
- Вертеп // Літературознавчий словник-довідник за редакцією Р. Т. Гром'яка, Ю. І. Коваліва, В. І. Теремка. — К.: ВЦ «Академія», 2007. — С. 109—110.
- Драма вертепная в Літературній енциклопедії 1929—1939 (рос.)
- Марковський, Український вертеп. Розвідки й тексти, в. I, вид. Всеукраїнськ. акад. наук, Київ, 1929
- Белецкий А., Старинный театр в России. Зачатки театра в народном быту и школьном обиходе Южной Руси Украины, М., 1923. (рос.)
- Микола Петров. Старинный южно-русскій театръ и въ частности вертепъ // Кіевская старина. — 1882. — № 12. — С. 438—480. (рос. дореф.)
- Кисіль О., Український театр, вид. «Книгоспилка», Київ, 1905
- Григорій Ґалаґан. Малорусскій вертепъ // Кіевская старина. — 1882. — № 10. — С. 1-38. (рос. дореф.)
- М. Т-вь (Драгоманов М.). К вопросу о вертепной комедии на Украине // Кіевская старина.— 1883.— Т. VII.— Дек.— С. 547—555.(рос. дореф.)
- Іван Франко. До исторії укр. вертепу XVIII в., I в., «Зап. Наук. т-ва ім. Шевченка», Львов, 1906, т. 71—72—73.
- Іван Франко. Нові матеріали до історії українського вертепу, «Зап. Наук. т-ва ім. Шевченка», т. 82, 1908.
- Олександр Селіванов. Вертепъ в Купянскомъ уѣздѣ Харьковской губерніи // Кіевская старина. — 1884. — № 3. — С. 512—515. (рос. дореф.)
- Йосип Федас. Вертеп і «Козак Мамай» // Етнічна історія народів Європи. — 2000. — Вип. 4. — С. 13-16.
- Йосип Федас. Композиція вистав лялькового вертепу // Етнічна історія народів Європи. — 2000. — Вип. 6. — С. 23-28.
- Йосип Федас. Фольклорний театр і обряд // Етнічна історія народів Європи. — 2001. — Вип. 8. — С. 14-17.
- Йосип Федас. Феномен українського вертепу // Етнічна історія народів Європи. — 2002. — Вип. 13. — С. 34-37.
- Йосип Федас. Персонажі вертепу: Запорожець // Етнічна історія народів Європи. — 2004. — Вип. 17. — С. 21-31.
- Тетяна Зінов'єва. Автентичний український вертепний театр ХХ ст. // Вісник Львівського університету. Серія мистецтво. — 2008. — Вип. 8. — С. 3-12.
- Ольга Харчишин. Коляди — спільна спадщина українців та поляків
- В честь кузнеца Вакулы. Украинские вертепы из коллекции Киевского музея театра и кино в Лавре (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Verte p starovinnij peresuvnij ukrayinskij lyalkovij teatr de stavili religijni j svitski perevazhno zhartivlivi ta ironichni p yesi maket stajni z novonarodzhenim Isusom Hristom Ukrayinskij vertepnij teatr samobutnye yavishe u rozvitku teatralnoyi kulturi Vertepni lyalki z ekspoziciyi Derzhavnogo muzeyu teatralnogo muzichnogo ta kinomistectva Ukrayini V centri porcelyanovij original XVIII st U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vertep znachennya Ukrayinskij vertep vidomij z 17 stolittya Svitska chastina vistavi poklala pochatok ukrayinskoyi komediyi HIH stolittya Vertep poshirenij v osnovnomu v Ukrayini v barokovu dobu XVII XVIII stolittya i mav chislenni regionalni varianti Vertepnij lyalkovij teatr mav formu dvopoverhovogo derev yanogo budinku Na drugomu poversi pokazuvali rizdvyanu dramu na pershomu mehanichno priv yazanu do neyi satirichno pobutovu intermediyu Persha rizdvyana chastina vertepu yaku nazivali svyata mala bilsh mensh stabilnu kompoziciyu natomist druga zminyuvalasya v zalezhnosti vid miscevih umov zdibnosti j dotepnosti vertepnika Z chasom vertep iz lyalkovogo teatru peretvorivsya na spravzhnij vulichnij teatr de lyalkovu vertepnu vistavu poyednuyut iz groyu zhivih lyudej a podekudi i cilkovito vsya vertepna vistava zvoditsya do gri zhivih osib Diyalnist vertepnogo mistectva stala populyarnoyu za mezhami Ukrayini i vertep pobutuvav u Rosiyi Bilorusi Serbiyi ta inshih slov yanskih krayinah Vertepi takozh buli vidomi yak horvatska i serbska narodna kultura zokrema v rajonah Srem i Na vidminu vid Zahidnoyi Yevropi de vertep dovgij chas funkcionuvav u loni cerkvi u shidnoslov yanskih narodiv vid samogo pochatku vin mav tisnij zv yazok iz demokratichnoyu teatralno vidovishnoyu kulturoyu Z vertepom ne slid plutati polskih yaselok de lyalki neruhomi i utvoryuyut yakijs malyunok Buv zagalnij zvichaj u Zahidnij Yevropi staviti po cerkvah na Rizdvo Hristove yasla z oslom i volom Ukrayinskomu vertepovi vidpovidaye polska shopka Etimologiya i terminiSlovo vertep maye kilka tlumachen a sama nazva zapozichena zi staroslov yanskoyi movi de slovo vertep oznachalo pechera ushelina abo balka Blagovitiv v Nazareti Stala slava u vertepi T G Shevchenko Vidomi termini Vertep obryadove rizdvyane dijstvo z pisnyami kolyadkami zhartami korotkimi vistavami yake vlashtovuvali mandrivni muzikanti j aktori Vertepom nazivali teatr v yakomu vistavi rozigruvalisya lyalkami na palichkah marionetkami u velikij derev yanij dvo abo tripoverhovij skrinci Bolshaya enciklopediya 1901 r Vertep maloruskij teatr marionetok sho zobrazhuvav u ryadi scen obstavini narodzhennya Isusa Hrista U ryadi vidan vertepom nazivayut legenku zruchnu dlya perenesennya hatku scenu na dva yarusi verhnij ce Vifleyem v yakomu vidbuvalosya Hristove narodzhennya i nizhnij dlya vikonannya komichnih scen z narodnogo zhittya Na Bojkivshini ta Guculshini vertepom nazivali zirku yak sproshenu formu drugogo tipu vertepnih skrinok Koncepciyi pohodzhennya vertepuU naukovij literaturi zafiksovano dekilka koncepcij pohodzhennya vertepu Ukrayinskij etnograf folklorist M Markevich v Kiyiv zanesenij vertep cherez Polshu z Zahodu de zdavna vistavlyalisya podiyi vzyati iz svyatogo pisma Ukrayinskij doslidnik P Zhiteckij pov yazuvav viniknennya vertepnoyi drami z teatrom marionetok shkilnimi misteriyami Odnim z pershih vin visloviv dumku pro svoyeridnist ukrayinskoyi vertepnoyi drami ukrayinskij vertep u svoyeridnij obrobci jogo i v deyakih podrobicyah pidkazanih zhittyam ye yavishe cilkom samostijne Ukrayinskij vchenij M Dragomanov vvazhav sho poserednikami v zasvoyenni vertepnoyi drami mogli buti nimci I Franko komentuyuchi pripushennya M Dragomanova shodo roli lvivskih nimciv u zaprovadzhenni vertepu pisav Mayemo pevnu vidomist sho lvivski bernardini vzhe kolo r 1470 vistavlyali v svoyim kosteli yaselka z domishkoyu zhivih scen otzhe dosit vidminno vid ukrayinskih klarisok Rosiyanin O Malinka yak i jogo poperedniki vivodiv vertepnu dramu iz serednovichnoyi misteriyi Za slovami rosijskogo vchenogo M Vinogradova pervisnij tekst vertepnoyi drami mav religijnij harakter vistavi vidbuvalisya v cerkvi Rosijskij doslidnik S Danilov govorit sho vertepna drama v dzherelah svoyih cerkovnogo pohodzhennya Ivan Franko pro vertepI Franko vpershe zgadav pro vertep u statti Ruskij teatr u Galichini Zorya 23 24 1885 r a pro chas poyavi u statti Nash teatr Narod 1892 r Narod nash lyubiv teatralni vistavi she davno v XVI i XVII vikah v chasi pershogo porivu nashogo nacionalnogo rozbudzhennya se dokazuyut zhivi she dosi ostanki vertepiv i velika populyarnist cerkovnih kolyadok sho rozvivalis pid vplivom davnoyi religijnoyi drami U praci Rusko ukrayinskij teatr 1894 r Ivan Franko pishe Majzhe rivnochasno z misteriyeyu strastej Hristovih dijshov do nas vidguk inshoyi zahidnoyevropejskoyi misteriyi rozhdestvenskoyi Se buv vertep Stavshisya osoblivo vlasnistyu shkoli vertep prijnyav tu podvijnu formu kotru adaptuvala shkilna drama povazhnij tekst i veselu intermediyu Vidpovidno do sogo zminilasya i jogo arhitektura domik zrobivsya dvopoverhovij nagori vidbuvalisya sceni nabozhni ob yasnennya i dialogi govoreni buli zvichajno cerkovnoyu movoyu abo hoch pidmishanoyu cerkovnimi virazami a vnizu jshlo zovsim inshe zhittya yavlyalisya figuri vihopleni z zhivoyi dijsnosti glupuvatij muzhik cigan yevrej shlyahtich kozak i t in V tij formi isnuvav u nas vertep uzhe pri kinci XVI viku d Izopolskij bachiv u Stavishah vertep z ruskim napisom sooruzhen 1591 r i v tij samij formi peretrivav azh do nashogo viku azh do nashih dniv Do togo zh XVI v vidnosyatsya slidi yiyi populyarizaciyi v marionetkovim teatri t zv vertepi U svoyij velikij praci Do istoriyi ukrayinskogo vertepa XVIII v 1906 r I Franko pragnuv visvitliti ryad aspektiv yaki pov yazani z zarodzhennyam ta rozvitkom ukrayinskogo vertepu Analiz ukrayinskogo vertepu dav pidstavi uchenomu zauvazhiti ukrayinskij vertep vid najdavnishih chasiv mav svitskij harakter malyuvav tipi ta situaciyi budennogo zhittya hocha i bere svoyi pochatki z Indiyi i Greciyi vvazhav doslidnik I Franko vtim zmushenij buv konstatuvati nastupne Koli same poyavivsya vertep na Ukrayini pro se ne mayemo dokladnih hronologichnih dat Dokazi navedeni v togochasnih najnovishih pracyah polskih doslidnikiv prisvyachenih polskim yaselkam i shopkam vidavalisya I Franku nedostatnimi abi tverditi pro davnye pohodzhennya shopki Mova jde i pro teksti shopkovih dram ta komedij vazhnijshu bibliografiyu Doslidzhuyuchi istoriyu ukrayinskogo vertepu i polskoyi shopki I Franko dijshov visnovku sho obidvi ci vistavi ye kombinaciyeyu na tli lyalkovoyi gri dvoh rizhnorodnih elementiv vlastivo lyalkovoyi drami chi komediyi i duhovnoyi drami pro rizdvo Hristove prihid troh cariv ta Iroda IstoriyaPersonazh vertepu Pleminnik satani Ilyustraciya zi zbirnika Galagana Ukrayinskij vertep yakij vijshov u 1882 roci Mezhigirskij vertep 1923 Lyalki Mezhigirskogo vertepu Vertep buv predmetom doslidzhennya u bagatoh uchenih ta mistectvoznavciv sered yakih I Franko V Vsevolodskij Gerngros J Fedas v istorichnih pracyah V Peretc M Petrov Ye Markovskij u literaturnih O Bileckij M Gordijchuk L Kornij O Shreyer Tkachenko ta inshi u galuzi mistectvoznavstva Nezvazhayuchi na pilnu uvagu do vertepu dosi ne viznachenij tochnij chas jogo poyavi v Ukrayini sered uchenih doslidnikiv vertepiv nemaye odnostajnosti shodo roku jogo poyavi obmal dokumentalnih danih porodzhuyut diskusijnist u bagatoh jogo pitannyah U Zahidnij Yevropi vertep iz duhovnoyu chastinoyu j vertepnoyu dramoyu yak okrema galuz lyalkovih vistav z yavivsya ne ranishe XVI st a pershi zgadki pro isnuvannya vertepu na tereni Ukrayini z yavlyayutsya v kinci XVI stolittya Polskij istorik etnograf Erazm Izopolskij opublikuvav u zhurnali Atheneum urivok drami pid zagolovkom Dramat wertepowy o smerci v yakomu rozpoviv pro dva vertepi yaki vin bachiv na Ukrayini pid chas podorozhi pershij u Stavishah na Kiyivshini vertepnu skrinku z napisom Roku Hristusovogo 1591 zbudovanij drugij u Dashovshini z roku 1639 Avtor podaye opis tripoverhovogo budinochka j zauvazhuye sho vertep ce te same sho mi nazivayemo teatrom metamorfoz Na pochatku XX st vidomosti polskogo etnografa E Izopolskogo buli silno rozkritikovani riznimi vchenimi Pershim ce zrobiv polskij doslidnik S Estrajher Zovsim nevirogidnim ye povidomlennya Izopolskogo nibi vin bachiv rusinski shopki vertepi z virizanimi datami 1591 i 1639 V ti chasi ni v Polshi ni na Rusi shopki dlya scenichnih vistav ne buli vidomi Procituvavshi opis budinochka vertepu yakij buv podanij E Izopolskim I Franko vislovivsya z cogo privodu duzhe rizko ne na korist polskomu doslidniku Vzhe s sogo opisu mozhna bachiti sho sam Izopolskij nikoli ne bachiv vertepnoyi vistavi abo yak bachiv to opisav yiyi duzhe nedotepno Popered usogo zbudzhuye sumniv sam tripoverhovij vertep znani nam stari vertepi Markevichiv i Galaganiv dvopoverhovi Pidozrene takozh te sho kazhe Izopolskij pro kompaniyu voyakiv z doboshem na versi vertepa sho se take chi takozh lyalki chi lishe malyunki i yaka yih cil nevidomo ni v yakih vidomih nam vertepah ta polskih shopkah togo ne bachimo Ideya sho serednij poverh sluzhit skladom dlya lyalok se zdayetsya vigadka samogo Izopolskogo citovanij uzhe Falibogovskij iz XVII v svidchit sho lyalki po vistavi hovali do mishka i te same bachimo j teper pri vertepah ne maye niyakoyi etnografichnoyi vartosti a sho najbilshe hiba taku sho avtor chuv des pro zmist takoyi drami vistavlyuvanoyi na ukrayinskij movi ale ne volodiyuchi toyu movoyu i ne buvshi v sili zapisati tekst po ukrayinski vin na danij zmist skomponuvav polskij tekst Mikola Markevich yakij u 1860 roci vpershe nadrukuvav tekst vertepu u peredmovi do nogo pisav Pervisne pohodzhennya vertepu mozhna vidnesti do chasiv getmana Konashevicha Sagajdachnogo do 1600 1620 rokiv koli vin pochav vidnovlyati Kiyivske bratstvo i Akademiyu Radyanskij istorik teatru Vsevolodskij Gerngross Na Ukrayini vertepna drama vidoma z kincya XVI st 1586 r zvidsi vona perejshla v Bilorus i Velikorosiyu Doslidnik robit primitku Div instrukciyu Lvivskoyi bratskoyi shkoli Pislya 1586 r idut tochni vidomosti yaki nalezhat do 1591 1639 1666 rr Pid 1666 rokom u pributkovo vidatkovih knigah Lvivskogo Stavropigijskogo bratstva ye zapis pro vidatki na vigotovlennya budinochka vertepu j dekoracij do nogo U XVIII st za caryuvannya Petra I bulo vidano ryad ukaziv ta aktiv zaboroni ukrayinskogo slova literaturi teatru ta vertepu a z novoyu siloyu peresliduvannya ukrayinskogo kulturnogo zhittya zbilshilis za carici Katerini II Ale vse taki utrimavsya i nabuv shirokogo rozpovsyudzhennya do seredini XIX st pochinayuchi vid dobi zanepadu Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi koli chislo vertepnikiv popovnyuvalos yiyi vihovancyami sho jshli v narod populyarizuvati ukrayinski vistavi v formi lyalkovogo teatru Cya forma bula najzruchnishoyu dlya poshirennya v masi pravdi pro istorichni podiyi napriklad dobu kozactva vertep Zaporozhec chi zberezhennya nacionalnih tradicij v tomu chisli kolyadok v period peresliduvannya z boku Rosijskoyi imperiyi V cej chas vertepi poshirilisya na etnichno rosijski teritoriyi napriklad v Sibir i vtorinno nabuli populyarnosti u Polshi Pislya rosijskoyi revolyuciyi 1917 roku ateyistichnij radyanskij rezhim zhorstoko peresliduvav religiyu i pov yazani z neyu elementi kulturi a 1930 h rokiv tradiciya rizdvyanih vertepiv bula praktichno likvidovana Same slovo zbereglosya v znachennyah ligvo rozbijnikiv i ligvo rozpusti U pershij polovini 19 stolittya vertepi yak masove pobutove yavishe postupovo znikayut zalishivshis lishe v pobuti ukrayinskih selyan Shidnoyi Galichini U 1923 1924 rokah studenti i vikladachi tehnikumu Mezhigirskogo mistecko keramichnogo tehnikumu organizuvali pid kerivnictvom mistectvoznavcya P Gorbenka Revolyucijnij vertep Ilyustraciyi gravyuri dlya teatru vikonali molodi bojchukisti pid kerivnictvom S Nalepinskoyi Bojchuk Vertep zberigsya perevazhno na zahidnoukrayinskih zemlyah u viglyadi rizdvyanih vistav na religijnu tematiku SyuzhetiU najdavnishih redakciyah vertepnoyi drami yaki nalezhat do XVIII st sered diyuchih osib pobutovoyi chastini zustrichayutsya personazhi vidileni za etnichnoyu oznakoyu yih reyestr u riznih tekstah ne zavzhdi zbigayetsya ale v cilomu daye pravdive uyavlennya pro kolo osnovnih etnichnih partneriv i susidiv ukrayinciv tak u teksti intermediyi do polsko ruskoyi vertepnoyi drami sho bula opublikovana v Zapiskah NTSh I Frankom figuruyut taki nacionalni personazhi Kozak Moskal Muzhik Ivan Hlop Lyah pan Litvin Bilorus Starij Cigan Ciganchuk Zhidi pershij drugij cila grupa Sam publikator tekstu vvazhav jogo najstarshoyu kopiyeyu vertepnoyi drami z usih vidomih polskih ta ukrayinskih zapisiv Na dumku I Franka cej tekst buv skomponovanij u pivnichno zahidnij chastini Ukrayini Syuzheti rizdvyanih vertepiv bilsh mensh odnakovi car Irod diznayetsya vid volhviv sho narodivsya Hristos pretendent na jogo prestol Bazhayuchi pozbutisya supernika vin kliche voyina i nakazuye jomu pobiti vsih vifleyemskih ditej vikom vid 2 rokiv i molodshe Voyin vikonuye nakaz ale odna stara baba Rahil ne daye svoyu ditinu na pobittya tomu ozloblenij Irod nakazuye vbiti yiyi ditinu Za cej zlochin smert vidrubuye Irodovi golovu a chorti tyagnut jogo v peklo Pislya smerti Iroda na sceni z pisnyami ta tancyami z yavlyayutsya cigan lyah moskal zhid selyanin did baba panotec Chislo dijovih lyalok dohodilo inodi do soroka M Chalij u svoyih Vospominaniyah zaznachaye Iz vsih vistav yaki meni dovodilos bachiti v ditinstvi najsilnishe vrazhennya spraviv na mene vertep ArhitektonikaDokladnishe Vertepnij lyalkovij teatr Vertep shozhij na budinochok sho maye dva poverhi yaki za hristiyanskoyu tradiciyeyu traktuvalisya yak nebo i zemlya Vigotovlenij iz dereva abo kartonu vidkritij z boku glyadacha budinochok mig buti riznogo rozmiru do dvoh metriv zavvishki i odnogo metra zavshirshki V denci skrini i v polici sho rozdilyala poverhi robilisya prorizi dorizhki dlya ruhu lyalok Dolivku obkleyuvali hutrom abo tkaninoyu Na verhnomu poversi vertepu znahodilasya neruhoma figura divi Mariyi z nemovlyam a na nizhnomu tron carya Iroda Vertepni lyalki ruhalisya za dopomogoyu prikriplenih do nih znizu drotiv Vertepnik yakij stoyav pozadu skrini vodiv lyalku po prorizah u pidlozi sposterigayuchi za diyeyu u specialni vikonechka Lyalkar govoriv i spivav za vsih geroyiv zminyuyuchi golos dlya nadannya pevnoyi harakteristiki personazham Lyalok u vertepah moglo buti do 40 Nezvazhayuchi na vidimu prostotu virizbleni z dereva lyalki buli spravzhnim vitvorom nacionalnogo prikladnogo mistectva Rizbyari stvoryuvali obrazi zvertayuchis do narodnih uyavlen pro geroya Zaporozhec mifologichnih personazhiv Smert Chort Krim togo chastina vertepnih lyalok mali pevnu mehanizaciyu Smert zamahuvalasya kosoyu Kozak tancyuvav prisidayuchi u carya Iroda golova zlitala z plechej Kozhna lyalka mala svij igrovij prostir i ruhalasya strogo v jogo mezhah Personazhiv biblijnoyi chastini vistavi odyagali u kanonichne vbrannya reshtu geroyiv vidpovidno do socialnogo polozhennya i nacionalnih oznak Prote zovnishnij viglyad lyalok zminyuvavsya pid vplivom chasu i zavzhdi zalezhav vid materialiv ta fantaziyi vlasnika Vertepnu vistavu shedro napovnyuvali muzichnim suprovodom U pershij chastini diyi zvuchali narodni kolyadki i kanti vid cerkovnoyi muziki sho vinik vnaslidok reformi naprikinci XVI storichchya Cej urochistij bagatogolosij spiv bez instrumentalnogo suprovodu mig vikoristovuvatisya j za mezhami hramu Druga chastina bula nasichena narodnoyu muzikoyu Zaporozhec z yavlyavsya pid gopak krasunya Dariya Ivanina viplivala na scenu v ritmi rosijskogo tancyu polyaka suprovodzhuvav krakov yak Poruch iz vertepnikom znahodivsya muzikant chi gurt muzikantiv yaki grali na skripci sopilci banduri cimbalah kolisnij liri Vertepna skrinya v Zahidnij Ukrayini u tomu chisli j karpatskomu regioni organichno vvijshla v obryad kolyaduvannya i stala majzhe postijnim atributom rizdvyanih obhodiv yak analogichno shopka u polyakiv chi betlem u chehiv ta slovakiv betlegem v ugorciv betlehemul u rumuniv batlejka ostlejka yaselka vyartep u bilorusiv petrushka u rosiyan Vertepni skrini Skrinka Sokirinskoyi vertepnoyi drami Kup yanska skrinya Kup yanska skrinya bula rekonstrujovana za radyanskoyi dobi Vona rizko kontrastuye z Galaganivskoyu Yak vitvir narodnogo seredovisha nagaduye selyansku hatku z harakternoyu zovnishnoyu skromnistyu ta prostotoyu Verhnya scena de kolis rozigruvalos religijne dijstvo teper znachno zmenshena sho pov yazano z ideologiyeyu togo chasu a same kolishnye religijne dijstvo nabulo novogo ateyistichnogo zmistu Galaganivska skrinya U 1770 roci kiyivski bursaki pokazali vertepnu lyalkovu vistavu u sadibi priluckogo polkovnika Grigoriya Gnatovicha Galagana 1716 1777 u Sokirincyah Vistava gospodarevi ta jogo gostyam spodobalasya artistiv shedro vinagorodili a ti podaruvali vertepnu skrinyu z lyalkami ta tekst Noti do vistavi peredali miscevomu cerkovnomu horovi Cej rozdil potrebuye dopovnennya veresen 2021 Slavutinska skrinya Cej rozdil potrebuye dopovnennya sichen 2014 Biloruska batlejka Dokladnishe BatlejkaRizdvyani obhodi vertepi Vertep vistavaUchasniki vulichnoyi vertepnoyi vistavi Vertep i bagatopromeneva zirka neobhidni atributi z yakimi vvecheri na Rizdvo Hristove hodili studenti bursaki j insha molod Nesli zirku spivali kolyadki zahodyachi do hati gospodariv pokazuvali vertepnu dramu Dokladnishe Vertep vistavaVidtvorena stajnya vertep z narodzhennyam HristaDokladnishe Shopka Vertep u sestrinskih Vikiproyektah Temi u Vikidzherelah Vertep u Vikishovishi Div takozhVertep vistava Shopka Batlejka Vertepna drama Ukrayinskij teatr Rizdvo Kolyada KolyaduvannyaPrimitkiVitalij Zhajvoronok Znaki ukrayinskoyi etnokulturi Slovnik dovidnik Nacionalna Akademiya Nauk Ukrayini Institut movoznavstva imeni O O Potebni K Dovira 2006 ISBN 966 507 195 5 s 77 Yaroslav B Rudnickij Vertep Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi Tom I Vipuski 1 11 A G Ukrayinska Vilna Akademiya Nauk Vinnipeg 1962 1972 S 363 364 Vertep Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Vertep Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi z dod i dopov uklad i gol red V T Busel 5 te vid K Irpin Perun 2005 ISBN 966 569 013 2 Vertep Slovar ukrayinskoyi movi v 4 t za red Borisa Grinchenka K Kievskaya starina 1907 1909 Danchenko V B Ukrayinskij vertep Rozdumi pro viniknennya ta pobutuvannya Narodna tvorchist ta etnografiya 1973 1 S 67 Dejan Ajdacic Verske razdelnice pravoslavaca i katolika u usmenoj knjizevnosti balkanskih Slovena 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine Bajcar Andrij Obryad kolyaduvannya i Ukrayina 1 9 sichnya 2015 u Wayback Machine Volodimir Savchuk Bolshaya encikl pod red S N Yuzhakova 3 izd 1901 T 4 687 s Markevich M A Vertep Obychai povѣrya kuhnya i napitki malorossiyan Kiyiv Vidav I Davidenko 1860 S 27 64 Zhiteckij P Malorusskie virshi nravouchitelnogo soderzhaniya Kievskaya starina T XXXVII Maj 5 K 1892 S 157 Fedas J Yu Ukrayinskij narodnij vertep U doslidzhennyah XIX XX st K Naukova dumka 1987 S 56 Homenko V G Narodna drama Ukrayinska narodna poetichna tvorchist K Rad shkola 1965 S 296 305 Franko I Ya Do istoriyi ukrayinskogo vertepu HUSh v Franko I Zibrannya tvoriv T 36 K 1982 S 205 Fedas J Yu Ukrayinskij narodnij vertep S 125 Tam samo S 126 Tam samo S 70 Ivan Franko Ruskij teatr u Galichini Zorya 1885 23 s 268 Ivan Franko Nash teatr Potrebi galickogo teatru Zhurn Narod 1892 15 18 s 197 201 Franko I Ya Nash teatr Zibr tvoriv v 50 t 1980 T 28 S 279 292 Franko I Ya Rusko ukrayinskij teatr Istorichni obrisi 1981 T 29 S 293 336 Ivan Franko Rusko ukrayinskij teatr Vertepnij teatr na Rusi Franko I Ya Zibrannya tvoriv u 50 i tomah K Naukova dumka 1981 r t 29 s 293 336 Franko I Ya Rusko ukrayinskij teatr Istorichni obrisi 1981 T 29 S 301 Franko I Ya Rusko ukrayinska literatura II Franko I Ya Krasa i sekreti tvorchosti Statti doslidzhennya listi Upor ta prim R T Grom yaka F D Pustovoyi K Mistectvo 1980 S 241 Franko I Ya Do istoriyi ukrayinskogo vertepa XVIII v Zapiski Naukovogo tovaristva imeni Tarasa Shevchenka T 71 1906 S 27 Franko I Ya Do istoriyi ukrayinskogo vertepu XVIII v Zibr tvoriv V 50 t K Nauk dumka 1982 T 36 S 199 201 Franko I Do isgoriyi ukrayinskogo vertepu Istoriko literaturni studiyi j materiyali Zapiski NTSh im Shevchenka 1906 Vip Sh S 35 Franko I Ya Do istoriyi ukrayinskogo vertepu XVIII v Zibr tvoriv V 50 t K Nauk dumka 1982 T 36 S 200 201 Franko I Ya Do istoriyi ukrayinskogo vertepu XVIII v Zibr tvoriv V 50 t K Nauk dumka 1982 T 36 S 196 197 Vsevolodskij Gerngros V N Ruskij teatr ot istokov do serediny XVIII v V N Vsevolodskij Gerngros M Izd vo AN USSR 1957 76 s Gorbenko P Revolyucijnij lyalkovij teatr Knigospilka 1924 Mezhigirskij vertep abo revolyucijnij lyalkovij teatr 1923 1924 rr 2017 12 13 u Wayback Machine Diyalnist teatru revolyucijnij vertep 12 grudnya 2017 u Wayback Machine Franko I Do isgoriyi ukrayinskogo vertepu Istoriko literaturni studiyi j materiyali Zapiski NTSh im Shevchenka 1906 Vip IV s 56 Chalyj M K Vospominaniya Kievskaya starina t 24 1 1889 s 27 Volodimir Savchuk Etnografichna atributika ta dramaturgiya ukrayinskogo vertepu Obriyi Naukovo pedagogichnij zhurnal 2008 V Ukrayini ocifruyut rukopis najdavnishogo iz zberezhenih vertepiv litgazeta com ua 24 09 2021PosilannyaVertep Ukrayinska muzichna enciklopediya T 1 A D Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2006 S 329 331 L P Kornij Vertep Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 487 ISBN 966 00 0734 5 I M Sikorska Vertep Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Opisi ta scenariyi vertepiv Vertep Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 1 A L S 168 169 Narodnij teatr Vertep Koza Malanka Ivanickij A I Ukrayinskij muzichnij folklor Pidruchnik dlya vishih uchbovih zakladiv In t mistectvoznavstva folkloristiki ta etnologiyi im M T Rilskogo NAN Ukrayini 3 e vid dop Vinnicya Nova kniga 2004 C 58 60 DzherelaVertep Ukrayinska mala enciklopediya knizhka druga Ukl Yevgen Onackij Buenos Ajres 1958 Vertep Literaturoznavchij slovnik dovidnik za redakciyeyu R T Grom yaka Yu I Kovaliva V I Teremka K VC Akademiya 2007 S 109 110 Drama vertepnaya v Literaturnij enciklopediyi 1929 1939 ros Markovskij Ukrayinskij vertep Rozvidki j teksti v I vid Vseukrayinsk akad nauk Kiyiv 1929 Beleckij A Starinnyj teatr v Rossii Zachatki teatra v narodnom bytu i shkolnom obihode Yuzhnoj Rusi Ukrainy M 1923 ros Mikola Petrov Starinnyj yuzhno russkij teatr i v chastnosti vertep Kievskaya starina 1882 12 S 438 480 ros doref Kisil O Ukrayinskij teatr vid Knigospilka Kiyiv 1905 Grigorij Galagan Malorusskij vertep Kievskaya starina 1882 10 S 1 38 ros doref M T v Dragomanov M K voprosu o vertepnoj komedii na Ukraine Kievskaya starina 1883 T VII Dek S 547 555 ros doref Ivan Franko Do istoriyi ukr vertepu XVIII v I v Zap Nauk t va im Shevchenka Lvov 1906 t 71 72 73 Ivan Franko Novi materiali do istoriyi ukrayinskogo vertepu Zap Nauk t va im Shevchenka t 82 1908 Oleksandr Selivanov Vertep v Kupyanskom uѣzdѣ Harkovskoj gubernii Kievskaya starina 1884 3 S 512 515 ros doref Josip Fedas Vertep i Kozak Mamaj Etnichna istoriya narodiv Yevropi 2000 Vip 4 S 13 16 Josip Fedas Kompoziciya vistav lyalkovogo vertepu Etnichna istoriya narodiv Yevropi 2000 Vip 6 S 23 28 Josip Fedas Folklornij teatr i obryad Etnichna istoriya narodiv Yevropi 2001 Vip 8 S 14 17 Josip Fedas Fenomen ukrayinskogo vertepu Etnichna istoriya narodiv Yevropi 2002 Vip 13 S 34 37 Josip Fedas Personazhi vertepu Zaporozhec Etnichna istoriya narodiv Yevropi 2004 Vip 17 S 21 31 Tetyana Zinov yeva Avtentichnij ukrayinskij vertepnij teatr HH st Visnik Lvivskogo universitetu Seriya mistectvo 2008 Vip 8 S 3 12 Olga Harchishin Kolyadi spilna spadshina ukrayinciv ta polyakiv V chest kuzneca Vakuly Ukrainskie vertepy iz kollekcii Kievskogo muzeya teatra i kino v Lavre ros