Адам Міцкевич | ||||
---|---|---|---|---|
Adam Bernard Mickiewicz | ||||
![]() | ||||
Ім'я при народженні | Адам-Бернард Міцкевич | |||
Народився | 24 грудня 1798 с. Заосся біля м. Новогрудок, Литовська губернія, Російська імперія, нині Білорусь | |||
Помер | 26 листопада 1855 (56 років) Стамбул, Османська імперія, нині Туреччина ·холера[1] | |||
Поховання | Склеп національних пророків на Вавелі | |||
Підданство | ![]() | |||
Національність | литвин [1] | |||
Місце проживання | Новогрудок Вільнюс Каунас Санкт-Петербург Одеса Москва Крим Дрезден Париж Лозанна Константинополь | |||
Діяльність | поет | |||
Сфера роботи | художня література[d] | |||
Alma mater | Вільнюський університет[3] | |||
Заклад | Колеж де Франс[4] | |||
Мова творів | французька і польська | |||
Роки активності | 1818 — 1855 | |||
Жанр | балада, сонет, ліричний вірш, поетична повість, поема | |||
Magnum opus | «Пан Тадеуш» | |||
Членство | Товариство філоматів, d, масонство, d і d[5] | |||
Конфесія | католицтво | |||
Рід | d | |||
Батько | d | |||
Мати | d | |||
Брати, сестри | Міцкевич Олександр Миколайович і d | |||
У шлюбі з | d[7][8] | |||
Діти | d і Марія Горецька | |||
Автограф | ![]() | |||
![]() | ||||
| ||||
| ||||
| ||||
|
А́дам-Бе́рнард Міцке́вич (біл. Адам Бэрнард Міцкевіч; пол. Adam Bernard Mickiewicz; лит. Adomas Bernardas Mickevičius; 24 грудня 1798, заміський маєток Заосся (нині Брестська область, Білорусь) біля Новогрудка, Литовська губернія, Російська імперія — 26 листопада 1855, Стамбул, Османська імперія) — один із найвидатніших польських поетів, письменник, діяч польського національно-визвольного руху. Засновник романтизму в польській літературі, польської романтичної драми. У Західній Європі його порівнюють з Джорджем Байроном і Йоганном Гете. Під час свого життя в Парижі був професором слов'янської літератури в «Колеж де Франс». В основному відомий як автор поетичної новели «Дзяди» (пол. Dziady) та польського національного епосу «Пан Тадеуш» (пол. Pan Tadeusz), який є останнім великим епосом шляхетської культури Речі Посполитої. Міцкевича вважають національним героєм Польщі.
Життєпис
Походження
Народився на хуторі Заосся, біля Новогрудка чи в Новогрудку, нині Білорусь, у сім'ї мінського комірника (геометра-мірника), адвоката (при судах новогрудських) та збіднілого шляхтича Миколи Міцкевича. Мати поета походила з шляхетного роду Маєвських. Є також припущення, що мати поета походила з сім'ї вихрещених євреїв-франкістів.
Хоча Адама Міцкевича і вважають польським поетом, бо всі його твори написані польською мовою, однак його походження й досі точно не встановлено.
Він себе окреслював поляком. Деякі автори описують його як «польсько-литовського» поета, інші ж через місце народження вважають його білорусом[].
Початок творчості та революційної діяльності
Рано втративши батька, Адам Міцкевич з раннього дитинства привчався до самостійного життя. У 1815 році був зарахований «казеннокоштним» студентом Віленського університету.
У 1822 та 1823 роках за допомогою близьких друзів Міцкевич у Вільно видав перший том творів, до якого увійшли його балади та романси. Ідеї та теми, започатковані в баладах, Міцкевич розвинув згодом у своїх великих творах цього періоду: у поемах «Ґражина» і «Дзяди» (2 і 4 частини), що увійшли до другого тому його творів. Патріотичний сюжет балади «Світязь» — про подвиг народу, що загинув, але не поступився ворогові, перегукується із сюжетом поеми «Ґражина», у якій описана героїчна боротьба литовського народу проти хрестоносців. В основу сюжету поеми «Ґражина» покладений реальний епізод з історії Литви початку XV століття, коли князь Новогрудка Литавор замислив зрадити литовського князя Вітольда через те, що той не хотів йому повернути місто Ліду, посаг його дружини Ґражини. Вона взяла зброю Литавора й стала до бою проти тевтонських лицарів, під час котрого гине. Литавор мстив за неї, убив командора й спокутав свою провину, зійшовши на багаття разом зі своєю дружиною. Історичний сюжет під пером Міцкевича набув романтичного забарвлення. Він яскраво, пристрасно оспівав подвиг відважної героїні.
Перший віршований збірник Міцкевича («Поезія», т. 1, 1822 рік) став маніфестом романтичного напрямку в польській літературі. До 2-го тому «Поезії» (1823 рік) увійшла романтична поема «Гражина», що поклала початок жанру так званої польської поетичної повісті — написана на сюжет з історії Литви, вона утверджувала подвиг і самопожертву героїчної особистості. До другого тому поезії Міцкевича також були включені 2 і 4 частини драматичної поеми «Дзяди». Перша частина поеми залишилася незавершеною, третя частина з'явилася через десять років і мала самостійний характер. Прототипом Адольфа з III частини «Дзядів» був товариш автора, поет Адольф Янушкевич. У передмові до другої частини Міцкевич пояснив назву поеми: «Дзяди — це назва урочистого обряду, що його донині практикує простий люд у багатьох місцевостях Литви, Пруссії, Курляндії в пам'ять „дзядів“, тобто померлих предків». Міцкевича полонила в цьому старовинному обряді не лише романтична таємничість, особлива роль долі у земних справах людей. У перших частинах «Дзядів» вже помітна соціальна схема, яка надалі буде основною в творчості Міцкевича.
У жовтні 1823 року за організацію та участь у підпільних товариствах його заарештували і після тривалого слідства восени 1824 року засудили до різного ступеня покарань. Спочатку його вислали у віддалені губернії Польщі. Організацію, до якої належав Міцкевич, викрили царські шпигуни та їхні польські посіпаки — «Філоматів» і близьких до них «філаретів». Зрештою Міцкевича не вислали до Сибіру, не спровадили до війська — йому надалі наказали вирушити до Петербурга. Згодом у листопаді 1824 року він прибув до Петербурга, звідки потрапив у Одесу, де працював вчителем у Рішельєвському ліцеї. В Україні він перебував понад дев'ять місяців, постійно цікавлячись суспільним і культурним життям, фольклором та історією. Тут він написав більшість своїх сонетів, в тому числі «Кримських», балади «Воєвода» і «Дозор».
У 1825 році при переїзді на роботу до Москви у Харкові познайомився з відомим письменником Петром Гулаком-Артемовським, внаслідок чого український письменник написав баладу «Твардовський» українською мовою за мотивами балади Міцкевича «Пані Твардовська». У Москві Адам Міцкевич посів посаду чиновника канцелярії генерал-губернатора. Восени 1826 року поет знайомиться з членами журналу «Московскій телеграфъ», поетами і письменниками.
Відбулося знайомство Міцкевича з російським поетом Олександром Пушкіним. Після переїзду Міцкевича у квітні 1828 році до Петербурга вони з Пушкіним стали найкращими друзями, ходили на літературні вечори, ділилися враженнями про прочитані твори. Міцкевич переклав вірші Пушкіна польською мовою. У журналах і альманахах протягом 1826—1830 років друкувалися твори Міцкевича: балади, «Сонети», «Фарис», «Конрад Валленрод», «Дзяди». Епіграфом до циклу «Кримських сонетів» стали слова Ґете: «Хто хоче зрозуміти поета, повинен поїхати в його країну».
В еміграції
За поему «Конрад Валленрод» Міцкевича знову починають переслідувати. Він врятувався виїхавши за кордон у травні 1829 року. Ця подія була фатальною в його житті: після цього поет вже ніколи не міг повернутися до Литви та Польщі. Після невдалої спроби взяти участь у повстанні 1831 року на декілька місяців зупинився в Дрездені. У 1832 році Міцкевич приїхав до Парижа, співпрацював з польською та литовсько-білоруською еміграцією, зайнявся політичною публіцистикою. У 1839—1840 роках він викладав латинську літературу в Лозанні. У 1840 році став першим професором слов'янської словесності у Французькому Колежі. У 1840–1842 роках Міцкевич читав там курс слов'янської літератури. У 1841 році потрапив під вплив проповідника польського месіанства Анджея Товянського. За пропаганду його поглядів французький уряд у 1845 році відсторонив Міцкевича від читання лекцій. У 1852 році його відправили у відставку. Останні роки життя Адам Міцкевич провів у великій скруті. Тільки в 1852 році йому вдалося знайти роботу бібліотекаря книгозбірні Арсенал у Парижі.
Особисте життя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUyTDBObGJHbHVZVjlOYVdOcmFXVjNhV042YjNkaFgzcGZZeVZETXlWQ00zSnJZVzFwWDAxaGNta2xRelFsT0RWZmFWOUlaV3hsYmlWRE5DVTROUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UTJWc2FXNWhYMDFwWTJ0cFpYZHBZM3B2ZDJGZmVsOWpKVU16SlVJemNtdGhiV2xmVFdGeWFTVkROQ1U0TlY5cFgwaGxiR1Z1SlVNMEpUZzFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У студентські роки, а саме під час літніх канікул 1818 року, у маєтку Верещаків у Тугановичах Міцкевич познайомився з , дочкою Антонія Верещака, маршалка шляхти Новогрудського повіту і Франтішки Анкут, дочки судді в Бересті. До маєтку Адам приїхав разом з на запрошення друзів — братів Марії. Дівчина була заручена з графом Вавжинцем Путкамером, тому не могла продовжувати стосунки з Адамом. Марія написала Міцкевичу прощального листа, після якого він навіть думав про самогубство.
У 1827 році Міцкевич познайомився з відомою піаністкою, якою навіть захоплювався Бетховен, своєю співвітчизницею Марією Шимановською. Вони стали коханцями, хоча Марія була старшою на 9 років. Вона мала двох дочок — Гелену й Целіну (16.7.1812—5.3.1855), до якої пізніше посватався поет. Вони одружилися 22 липня 1834 року й мали дітей:
- Марію (названа на честь першого кохання Міцкевича),
- Гелену,
- Владислава (1838—1926) — видатного діяча польської еміграції,
- Юзефа (1850—1938),
- Александра,
- Яна.
Целіна хворіла, її доглядав Міцкевич, а іноді жінку шпиталізовували до психлікарні. Її поховали спочатку на паризькому цвинтарі «Пер-Лашез», а потім перепоховали на цвинтарі Ле-Шампо в Монморансі.
Останні роки життя
У вересні 1855 року, в часи Кримської війни, після смерті дружини та залишивши неповнолітніх дітей, Міцкевич виїхав до Константинополя з метою організовувати польські підрозділи (Польський Легіон), а також складений з євреїв Єврейський легіон для боротьби з царською Росією. Раптово 26 листопада 1855 помер у помешканні Михайла Чайковського під час епідемії холери (найімовірніше внаслідок цієї хвороби, хоча теж з'явилися здогадки, що міг бути отруєним миш'яком підкупленим російськими дипломатами кухарем або померти через інсульт). Його поховали в тимчасовій могилі у Стамбулі. У будинку на вулиці Татлі Бадем Сокак № 23, де мешкав, у пам'ять сотої річниці з дня його смерті, був відкритий музей. Перпендикулярно цій вулиці проходить вулиця, яку назвали на його честь. Згодом його останки у 1855 році перевезли до Парижа та поховали на цвинтарі у Монморансі, а в червні 1890 року перепоховали у Вавельських підземеллях у Кракові. При ексгумації праху в Монморансі відбувся прощальний мітинг тогочасної польської еміграції в Парижі, на якому виступив від імені поляків з Литви Антоні Богданович, в майбутньому чоловік всесвітньо відомої художниці, народженої та вихованої у Златополі, Анни Білінської.
Міцкевич і фантастика
Низку фантастичних, зокрема фентезійних, елементів містить найвідоміша книга Міцкевича «Пан Тадеуш». Проте безпосереднє відношення до наукової фантастики має його рукопис «Історія майбутнього» (пол. Historia przyszłości) — одне з піонерських досягнень європейської наукової фантастики. Автор, за наполяганням друзів, знищив рукописи, бо їх публікація могла на їх думку завдати шкоди польському договору. Як передбачали, твір являв собою дуже серйозне бачення майбутнього, що ішло врозріз від сучасної суспільно-політичної ситуації. Збереглися лише окремі фрагменти та кілька карт, що зберігаються в музеї Міцкевича в Парижі.
Міцкевич і українська культура
Творчість Адама Міцкевича відома в Україні з 20-30-х років XIX століття завдяки перекладам і переспівам Петра Гулака-Артемовського, Левка Боровиковського, Опанаса Шпигоцького. Поезією Адама Міцкевича захоплювався Тарас Шевченко. Згодом його твори переклали Іван Франко, Леся Українка, Максим Рильський, Микола Бажан, Андрій Малишко, Іван Драч, Борис Тен, Леонід Первомайський та інші. Переклад архітвору Міцкевича, великої епічної поеми «Пан Тадеуш», який здійснював Максим Рильський від середини 1930-х до початку 1960-х років, одноголосно визнаний фахівцями за найкращу інтерпретацію поеми іншою мовою.
У 2018 році поетеса і перекладач з Камянця-Подільського Юлія Лискун зробила переклад «Кримських сонетів» Адама Міцкевича, до якого ввійшов досі невідомий широкому загалу читачів, дев'ятнадцятий сонет «Яструб», і що до перекладів Максима Рильського не потрапив, залишаючись недописаним автором і за його життя не друкувався. Він був узятий з так званого "Альбому Петра Мошинського, — польського громадського діяча, колекціонера та мецената[].
Твори
Поеми
- «Фарис»
- «Конрад Валленрод»
- «Дзяди»
- «Гражина»
- «Світязь»
- «Пан Тадеуш»
Сонети
- «Кримські сонети»
- «Любовні сонети»
Переклади українською
- Адам Міцкевич. В дружньому домі / W przyjacielskim domu. Переклад з польської: ?. Львів: «Каменяр», 1994. 191 стор. ISBN 5-7745-0557-Х (польською та українською мовами)
- Міцкевич Адам. Пан Тадеуш. Переклад з польської: Максим Рильський; передмова: Роман Смаль-Стоцький. Варшава: Український Науковий Інститут. 1934. 260 стор.
- Адам Міцкевич. Вибране. Київ: Молодь, 1955. 150 стор. іл.,
- Адам Міцкевич. Вибране. Київ: Школа, 2005. 460 стор. (ШХ: Шкільна хрестоматія).
- Адам Міцкевич. Вибрані твори: В 2 т. Т. 2 / А. Міцкевич ; пер. с польс. М. Рильський. — Київ: Державне видавництво художньої літератури, 1955. — 278 с. ; 20.5 см — (в тв. опр.) : 5.50 крб.
- Адам Міцкевич. Вибране (Вірші ; Балади і романси ; Сонети ; Кримські сонети ; Гражина: поема ; Конрад Валленрод ; Поминки ; Пан Тадеуш); упоряд. , вступ. Г. Д. Вервес. — Київ: Музична україна, 1976. — 165 с. : ил. ; 20 см — (Шкільна бібліотека: серію засновано 1964). — (в тв. опр.) : 0.39 крб.
- Адам Міцкевич. Ода молодості [Текст]: поетичні твори: Для ст. шк. віку: Пер. з пол. / А. Міцкевич ; упоряд. , передм. Г. Вервес, худ. І. Лаптєва. — Київ: Веселка, 1984. — 142 с. : портр. ; 20,5 см.
- Міцкевич, Адам. Вибрані поезії / Адам Міцкевич. — Київ: Держлітвидав України, 1946. — 232 с.
- Міцкевич, Адам. Вибрані поезії / Адам Міцкевич. — Київ: Радянський письменник, 1948. — 201 с.
- Міцкевич, Адам. Вибрані поезії / Адам Міцкевич. — Харків: Дитвидав ЦК ЛКСМУ, 1941. — 120 с.
- Міцкевич, Адам. Гражина / Адам Міцкевич. — Київ: Держлітвидав України, 1947. — 35 с.
- Міцкевич, Адам. Конрад Валлєнрод: істричне оповідання з литовської і пруської давнини / Адам Міцкевич ; Пер. Степан Миколайович Чарнецький. — Львів: З друкарні Ставропігійського інституту, 1923. — 84 с. — На укр. яз.
- Міцкевич, Адам. Лірика: пер. с пол. / Адам Міцкевич ; Упоряд., приміт. Г. Д. Вервес. — Київ: Дніпро, 1968. — 215 с. : портр. — (Перлини світової лірики). — На укр. яз.
- Дзяди [Текст]: поема / А. Міцкевич. — Сімферополь: Таврія, 2003.
Ч. 3 / пер. з пол., передм., прим. В. Гуменюк ; наук. ред. Р. Радишевський. — [Б. м.]: [б.в.], 2003. — 194 с. —
- Адам Міцкевич. Непевність. — Сайт «Буквоїд», жовтень 2022. Переклала українською Марія Слободяник
- Адам Міцкевич. Дзяди: Поема / Переклад з польськ. В. Гуменюка). — Тернопіль, Краків : «Крок», Instytut Literatury, 2022. — 336 с. — ; 978-83-67170-83-3.
- Кримські сонети
- Адам Міцкевич. Кримські сонети / Крымские сонеты / Sonety Krymskie. Укладач: Л. Кондрашенко; передмова: М. Бажан; художник: О. А. Івахненко. Сімферополь: Таврія, 1977. 165 стор. іл. (Текст польською + переклад українською, російською)
- (передрук) Адам Міцкевич. Кримські сонети / Крымские сонеты / Sonety Krymskie. Укладач: Л. Кондрашенко; художник: О. А. Івахненко. Сімферополь: Таврія, 1983. 160 стор. іл. (Текст польською + переклад українською, російською)
- Адам Міцкевич. Кримські сонети [Текст]: поэзия / А. Міцкевич ; [пер. з пол., упоряд., передм., комент. та прим. О. Астаф'єва]. — Київ: Lexikon, 2005. — 44 с. ; 20 см — (в м. обкл.) : 2.00 грн.
- Адам Міцкевич. Кримські сонети: Пер. з пол. В. Лазарук. Київ: журнал «Всесвіт». № 11/12, 2013. стор. 5-15
- Адам Міцкевич. Кримські сонети = Бопеїу Ктутвкіе. — К. : Голов, спеціаліз. ред. л-ри мовами нац. меншин України, 1998. — 46, [2] с. — (Перлини світової класики). (пол. та укр мовами)
- Міцкевич, Адам. Кримські сонети [Текст] / А. Міцкевич ; худож. Ж. Присяжна. — К. : Етнос, 2004. — 128 с.: іл. — (Перлини світової класики). — (польською, укр., кримськотатар., рос. мовами.)
- Адам Міцкевич. Кримські сонети. (Переклад Юлії Лискун) — Камянець-Подільський. ПП Зволейко, 2018 (польською та українською мовами)
- Переклади білоруською
Поема перекладена білоруською мовою [be] (1999) і [be] (2001).
- Дзяды (у двух тамах). Адам Міцкевіч. Языки белорусский, польский. Перакладчык Серж Мінскевіч. Менск, 1999. — Першы поўны пераклад паэмы на беларускую мову, зроблены ў 1994—1998 гадах і прымеркаваны да 200-годзьдзя Адама Міцкевіча.
Вшанування пам'яті
- У Львові, Варшаві, Мінську, Одесі, Парижі, Кракові, Івано-Франківську та інших містах встановлений пам'ятник Адамові Міцкевичу. Деякі з них, зокрема, у Тернополі (1895) та у Перемишлі (1891) роботи Томаша Дикаса не вціліли, у Збаражі відновили 2015 року
- На честь Міцкевича назвали [en] на Меркурії.
- Свого часу було його погруддя на будівлі Бучацької гімназії.
- У Новогрудку відкритий будинок-музей Адама Міцкевича.
- У Польських Татрах, на шляху до відомого озера Морське Око, розташований водоспад ім. Міцкевича.
- У містах України є вулиця Адама Міцкевича.
- 21 грудня 2021 року у місті Київ відкрили меморіальну дошку Адаму Міцкевичу.
Світ
- Ґожув-Велькопольський, 1956 р.
- Варшава
-
-
-
-
- Криниця-Живець
- Бурбишки
- Злотув
-
- Соколка
- Меморіальна дошка, Каунас
-
-
Україна
Оцінка
Д-р Іван Франко у своїй критичній статті про творчість Міцкевича, опублікованій у віденському щоденнику , називав його, зокрема, «поетом зради», на що, за словами журналіста краківського тижневика «Nowości Illustrowane», отримав гостру й рішучу відповідь з польського боку
Див. також
- 5889 Міцкевич — астероїд, який назвали на честь Міцкевича.
Примітки
- Mickiewicz Adam Bernard
- В. Спасович, Уманский А. М. Мицкевич, Адам // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1896. — Т. XIXа. — С. 503–508.
- Encyclopædia Britannica
- Список професорів Колеж де Франс
- http://tnk.krakow.pl/czlonkowie/mickiewicz-adam/
- Мицкевич, Александр Николаевич // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1896. — Т. XIXа. — С. 508.
- Мілош Ч. The History of Polish Literature, Updated edition — 2 — University of California Press, 1983. — С. 229–230. —
- Catalog of the German National Library
- Мицкевич, Владислав // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1896. — Т. XIXа. — С. 508.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Wyka K. Mickiewicz Adam Bernard… — S. 694.
- . kimpress.by. Архів оригіналу за 28 серпня 2016. Процитовано 31 липня 2016.
- . Архів оригіналу за 29 квітня 2016. Процитовано 27 жовтня 2008.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Scheps, Samuel. Adam Mickiewicz: Publication Paris: Nagel, 1964. Adam Mickiewicz: ses affinités juives / Samuel Scheps; préface de Jean Fabre.
- Міцкевич, Адам (1834). Пан Тадеуш (пол.).
Ważne rzeczy, mój bracie! Wojna tuż nad nami! Wojna o Polskę! bracie! Będziem Polakami!
- Адам Міцкевич — основоположник польського романтизму [ 15 жовтня 2018 у Wayback Machine.] Хмельницький національний університет
- . Архів оригіналу за 15 жовтня 2018. Процитовано 15 жовтня 2018.
- Моніка Фльорек-Москаль Справжні причини смерті Шопена та інших великих поляків [ 2 лютого 2014 у Wayback Machine.] (пол.)
- Адам Міцкевич. Дзяди. krokbooks.com (укр.). Процитовано 3 травня 2023.
- Дзяды (у двух тамах). Адам Міцкевіч [ 6 листопада 2021 у Wayback Machine.] // livelib.ru
- . Архів оригіналу за 5 жовтня 2015. Процитовано 5 жовтня 2015.
- . Архів оригіналу за 5 жовтня 2015. Процитовано 5 жовтня 2015.
- . Архів оригіналу за 5 жовтня 2015. Процитовано 5 жовтня 2015.
- Czyż A. S., Gutowski B. Cmentarz miejski w Buczaczu // Zabytki kultury polskiej poza granicami kraju. — Warszawa : drukarnia «Franczak» (Bydgoszcz), 2009. — Seria C, zeszyt 3. — 118 il. — S. 22. — . (пол.)
- https://www.facebook.com/vechirkanova (21 грудня 2021). У столиці відкрили меморіальну дошку Адаму Міцкевичу. Вечірній Київ (укр.). Процитовано 7 серпня 2023.
- Choroba ruskiego literata [ 15 червня 2020 у Wayback Machine.] // Nowości Illustrowane. — 1908. — № 20 (16 maja). — S. 10, 13—14. (пол.)
Джерела
- Вєдіна В. П. Бібліографічний покажчик перекладів поезій Адама Міцкевича на українську мову (1827—1955). — К. : Видавництво Академії наук УРСР, 1957. — 40 с.
- Міцкевич Адам // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1961. — Т. 4, кн. VIII : Літери Ме — На. — С. 1009-1010. — 1000 екз.
- Міцкевич Адам // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2006. — Т. 2 : Л — Я. — С. 193. — .
- Стемпєнь С. С. Міцкевич Адам [ 24 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 767. — .
- Вервес Григорій. Лірика Адама Міцкевича // Міцкевич Адам. Лірика / Упорядкування та передмова Г. Д. Вервеса. — К. : Дніпро, 1968. — С. 5—22. — (Перлини світової лірики).
- Потапова Г. А. Адам Міцкевич і польська громада Одеси // Записки історичного факультету Одеського національного університету ім. І. І. Мечникова. — Одеса, 2002. — Вип. 12. — С. 259—264.
- Корсак І. Отаман Чайка: роман. — К. : Ярославів Вал, 2010. — 187 с.
- Wyka K. Mickiewicz Adam Bernard // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk, 1975. — T. XX/4. — Zeszyt 87. — S. 694—706. (пол.)
Посилання
- Міцкевич Адам-Бернард // Шевченківська енциклопедія: — Т.4:М—Па : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський.. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2013. — С. 262-264.
- Адам Міцкевич. Ґете і Байрон [ 19 жовтня 2021 у Wayback Machine.](укр.)
- Пам'ятник А. Міцкевичу [ 6 жовтня 2015 у Wayback Machine.]
- [2] [ 9 серпня 2016 у Wayback Machine.] (пол.)
- [3] [ 13 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- [4] [ 13 жовтня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- [5] [ 17 серпня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Mickevich Ukrcenter Adam MickevichAdam Bernard MickiewiczIm ya pri narodzhenni Adam Bernard MickevichNarodivsya 24 grudnya 1798 1798 12 24 s Zaossya bilya m Novogrudok Litovska guberniya Rosijska imperiya nini BilorusPomer 26 listopada 1855 1855 11 26 56 rokiv Stambul Osmanska imperiya nini Turechchina holera 1 Pohovannya Sklep nacionalnih prorokiv na VaveliPiddanstvo Rosijska imperiyaNacionalnist litvin 1 Misce prozhivannya Novogrudok Vilnyus Kaunas Sankt Peterburg Odesa Moskva Krim Drezden Parizh Lozanna KonstantinopolDiyalnist poetSfera roboti hudozhnya literatura d Alma mater Vilnyuskij universitet 3 Zaklad Kolezh de Frans 4 Mova tvoriv francuzka i polskaRoki aktivnosti 1818 1855Zhanr balada sonet lirichnij virsh poetichna povist poemaMagnum opus Pan Tadeush Chlenstvo Tovaristvo filomativ d masonstvo d i d 5 Konfesiya katolictvoRid dBatko dMati dBrati sestri Mickevich Oleksandr Mikolajovich i dU shlyubi z d 7 8 Diti d i Mariya GoreckaAvtograf Adam Mickevich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah A dam Be rnard Micke vich bil Adam Bernard Mickevich pol Adam Bernard Mickiewicz lit Adomas Bernardas Mickevicius 24 grudnya 1798 zamiskij mayetok Zaossya nini Brestska oblast Bilorus bilya Novogrudka Litovska guberniya Rosijska imperiya 26 listopada 1855 Stambul Osmanska imperiya odin iz najvidatnishih polskih poetiv pismennik diyach polskogo nacionalno vizvolnogo ruhu Zasnovnik romantizmu v polskij literaturi polskoyi romantichnoyi drami U Zahidnij Yevropi jogo porivnyuyut z Dzhordzhem Bajronom i Jogannom Gete Pid chas svogo zhittya v Parizhi buv profesorom slov yanskoyi literaturi v Kolezh de Frans V osnovnomu vidomij yak avtor poetichnoyi noveli Dzyadi pol Dziady ta polskogo nacionalnogo eposu Pan Tadeush pol Pan Tadeusz yakij ye ostannim velikim eposom shlyahetskoyi kulturi Rechi Pospolitoyi Mickevicha vvazhayut nacionalnim geroyem Polshi ZhittyepisPohodzhennya Narodivsya na hutori Zaossya bilya Novogrudka chi v Novogrudku nini Bilorus u sim yi minskogo komirnika geometra mirnika advokata pri sudah novogrudskih ta zbidnilogo shlyahticha Mikoli Mickevicha Mati poeta pohodila z shlyahetnogo rodu Mayevskih Ye takozh pripushennya sho mati poeta pohodila z sim yi vihreshenih yevreyiv frankistiv Hocha Adama Mickevicha i vvazhayut polskim poetom bo vsi jogo tvori napisani polskoyu movoyu odnak jogo pohodzhennya j dosi tochno ne vstanovleno Vin sebe okreslyuvav polyakom Deyaki avtori opisuyut jogo yak polsko litovskogo poeta inshi zh cherez misce narodzhennya vvazhayut jogo bilorusom dzherelo Pochatok tvorchosti ta revolyucijnoyi diyalnosti Rano vtrativshi batka Adam Mickevich z rannogo ditinstva privchavsya do samostijnogo zhittya U 1815 roci buv zarahovanij kazennokoshtnim studentom Vilenskogo universitetu U 1822 ta 1823 rokah za dopomogoyu blizkih druziv Mickevich u Vilno vidav pershij tom tvoriv do yakogo uvijshli jogo baladi ta romansi Ideyi ta temi zapochatkovani v baladah Mickevich rozvinuv zgodom u svoyih velikih tvorah cogo periodu u poemah Grazhina i Dzyadi 2 i 4 chastini sho uvijshli do drugogo tomu jogo tvoriv Patriotichnij syuzhet baladi Svityaz pro podvig narodu sho zaginuv ale ne postupivsya vorogovi peregukuyetsya iz syuzhetom poemi Grazhina u yakij opisana geroyichna borotba litovskogo narodu proti hrestonosciv V osnovu syuzhetu poemi Grazhina pokladenij realnij epizod z istoriyi Litvi pochatku XV stolittya koli knyaz Novogrudka Litavor zamisliv zraditi litovskogo knyazya Vitolda cherez te sho toj ne hotiv jomu povernuti misto Lidu posag jogo druzhini Grazhini Vona vzyala zbroyu Litavora j stala do boyu proti tevtonskih licariv pid chas kotrogo gine Litavor mstiv za neyi ubiv komandora j spokutav svoyu provinu zijshovshi na bagattya razom zi svoyeyu druzhinoyu Istorichnij syuzhet pid perom Mickevicha nabuv romantichnogo zabarvlennya Vin yaskravo pristrasno ospivav podvig vidvazhnoyi geroyini Pershij virshovanij zbirnik Mickevicha Poeziya t 1 1822 rik stav manifestom romantichnogo napryamku v polskij literaturi Do 2 go tomu Poeziyi 1823 rik uvijshla romantichna poema Grazhina sho poklala pochatok zhanru tak zvanoyi polskoyi poetichnoyi povisti napisana na syuzhet z istoriyi Litvi vona utverdzhuvala podvig i samopozhertvu geroyichnoyi osobistosti Do drugogo tomu poeziyi Mickevicha takozh buli vklyucheni 2 i 4 chastini dramatichnoyi poemi Dzyadi Persha chastina poemi zalishilasya nezavershenoyu tretya chastina z yavilasya cherez desyat rokiv i mala samostijnij harakter Prototipom Adolfa z III chastini Dzyadiv buv tovarish avtora poet Adolf Yanushkevich U peredmovi do drugoyi chastini Mickevich poyasniv nazvu poemi Dzyadi ce nazva urochistogo obryadu sho jogo donini praktikuye prostij lyud u bagatoh miscevostyah Litvi Prussiyi Kurlyandiyi v pam yat dzyadiv tobto pomerlih predkiv Mickevicha polonila v comu starovinnomu obryadi ne lishe romantichna tayemnichist osobliva rol doli u zemnih spravah lyudej U pershih chastinah Dzyadiv vzhe pomitna socialna shema yaka nadali bude osnovnoyu v tvorchosti Mickevicha U zhovtni 1823 roku za organizaciyu ta uchast u pidpilnih tovaristvah jogo zaareshtuvali i pislya trivalogo slidstva voseni 1824 roku zasudili do riznogo stupenya pokaran Spochatku jogo vislali u viddaleni guberniyi Polshi Organizaciyu do yakoyi nalezhav Mickevich vikrili carski shpiguni ta yihni polski posipaki Filomativ i blizkih do nih filaretiv Zreshtoyu Mickevicha ne vislali do Sibiru ne sprovadili do vijska jomu nadali nakazali virushiti do Peterburga Zgodom u listopadi 1824 roku vin pribuv do Peterburga zvidki potrapiv u Odesu de pracyuvav vchitelem u Rishelyevskomu liceyi V Ukrayini vin perebuvav ponad dev yat misyaciv postijno cikavlyachis suspilnim i kulturnim zhittyam folklorom ta istoriyeyu Tut vin napisav bilshist svoyih sonetiv v tomu chisli Krimskih baladi Voyevoda i Dozor U 1825 roci pri pereyizdi na robotu do Moskvi u Harkovi poznajomivsya z vidomim pismennikom Petrom Gulakom Artemovskim vnaslidok chogo ukrayinskij pismennik napisav baladu Tvardovskij ukrayinskoyu movoyu za motivami baladi Mickevicha Pani Tvardovska U Moskvi Adam Mickevich posiv posadu chinovnika kancelyariyi general gubernatora Voseni 1826 roku poet znajomitsya z chlenami zhurnalu Moskovskij telegraf poetami i pismennikami Vidbulosya znajomstvo Mickevicha z rosijskim poetom Oleksandrom Pushkinim Pislya pereyizdu Mickevicha u kvitni 1828 roci do Peterburga voni z Pushkinim stali najkrashimi druzyami hodili na literaturni vechori dililisya vrazhennyami pro prochitani tvori Mickevich pereklav virshi Pushkina polskoyu movoyu U zhurnalah i almanahah protyagom 1826 1830 rokiv drukuvalisya tvori Mickevicha baladi Soneti Faris Konrad Vallenrod Dzyadi Epigrafom do ciklu Krimskih sonetiv stali slova Gete Hto hoche zrozumiti poeta povinen poyihati v jogo krayinu V emigraciyi Za poemu Konrad Vallenrod Mickevicha znovu pochinayut peresliduvati Vin vryatuvavsya viyihavshi za kordon u travni 1829 roku Cya podiya bula fatalnoyu v jogo zhitti pislya cogo poet vzhe nikoli ne mig povernutisya do Litvi ta Polshi Pislya nevdaloyi sprobi vzyati uchast u povstanni 1831 roku na dekilka misyaciv zupinivsya v Drezdeni U 1832 roci Mickevich priyihav do Parizha spivpracyuvav z polskoyu ta litovsko biloruskoyu emigraciyeyu zajnyavsya politichnoyu publicistikoyu U 1839 1840 rokah vin vikladav latinsku literaturu v Lozanni U 1840 roci stav pershim profesorom slov yanskoyi slovesnosti u Francuzkomu Kolezhi U 1840 1842 rokah Mickevich chitav tam kurs slov yanskoyi literaturi U 1841 roci potrapiv pid vpliv propovidnika polskogo mesianstva Andzheya Tovyanskogo Za propagandu jogo poglyadiv francuzkij uryad u 1845 roci vidstoroniv Mickevicha vid chitannya lekcij U 1852 roci jogo vidpravili u vidstavku Ostanni roki zhittya Adam Mickevich proviv u velikij skruti Tilki v 1852 roci jomu vdalosya znajti robotu bibliotekarya knigozbirni Arsenal u Parizhi Osobiste zhittya Celina Mickevich z dochkami U studentski roki a same pid chas litnih kanikul 1818 roku u mayetku Vereshakiv u Tuganovichah Mickevich poznajomivsya z dochkoyu Antoniya Vereshaka marshalka shlyahti Novogrudskogo povitu i Frantishki Ankut dochki suddi v Beresti Do mayetku Adam priyihav razom z na zaproshennya druziv brativ Mariyi Divchina bula zaruchena z grafom Vavzhincem Putkamerom tomu ne mogla prodovzhuvati stosunki z Adamom Mariya napisala Mickevichu proshalnogo lista pislya yakogo vin navit dumav pro samogubstvo U 1827 roci Mickevich poznajomivsya z vidomoyu pianistkoyu yakoyu navit zahoplyuvavsya Bethoven svoyeyu spivvitchizniceyu Mariyeyu Shimanovskoyu Voni stali kohancyami hocha Mariya bula starshoyu na 9 rokiv Vona mala dvoh dochok Gelenu j Celinu 16 7 1812 5 3 1855 do yakoyi piznishe posvatavsya poet Voni odruzhilisya 22 lipnya 1834 roku j mali ditej Mariyu nazvana na chest pershogo kohannya Mickevicha Gelenu Vladislava 1838 1926 vidatnogo diyacha polskoyi emigraciyi Yuzefa 1850 1938 Aleksandra Yana Celina hvorila yiyi doglyadav Mickevich a inodi zhinku shpitalizovuvali do psihlikarni Yiyi pohovali spochatku na parizkomu cvintari Per Lashez a potim perepohovali na cvintari Le Shampo v Monmoransi Ostanni roki zhittya U veresni 1855 roku v chasi Krimskoyi vijni pislya smerti druzhini ta zalishivshi nepovnolitnih ditej Mickevich viyihav do Konstantinopolya z metoyu organizovuvati polski pidrozdili Polskij Legion a takozh skladenij z yevreyiv Yevrejskij legion dlya borotbi z carskoyu Rosiyeyu Raptovo 26 listopada 1855 pomer u pomeshkanni Mihajla Chajkovskogo pid chas epidemiyi holeri najimovirnishe vnaslidok ciyeyi hvorobi hocha tezh z yavilisya zdogadki sho mig buti otruyenim mish yakom pidkuplenim rosijskimi diplomatami kuharem abo pomerti cherez insult Jogo pohovali v timchasovij mogili u Stambuli U budinku na vulici Tatli Badem Sokak 23 de meshkav u pam yat sotoyi richnici z dnya jogo smerti buv vidkritij muzej Perpendikulyarno cij vulici prohodit vulicya yaku nazvali na jogo chest Zgodom jogo ostanki u 1855 roci perevezli do Parizha ta pohovali na cvintari u Monmoransi a v chervni 1890 roku perepohovali u Vavelskih pidzemellyah u Krakovi Pri eksgumaciyi prahu v Monmoransi vidbuvsya proshalnij miting togochasnoyi polskoyi emigraciyi v Parizhi na yakomu vistupiv vid imeni polyakiv z Litvi Antoni Bogdanovich v majbutnomu cholovik vsesvitno vidomoyi hudozhnici narodzhenoyi ta vihovanoyi u Zlatopoli Anni Bilinskoyi Mickevich i fantastikaNizku fantastichnih zokrema fentezijnih elementiv mistit najvidomisha kniga Mickevicha Pan Tadeush Prote bezposerednye vidnoshennya do naukovoyi fantastiki maye jogo rukopis Istoriya majbutnogo pol Historia przyszlosci odne z pionerskih dosyagnen yevropejskoyi naukovoyi fantastiki Avtor za napolyagannyam druziv znishiv rukopisi bo yih publikaciya mogla na yih dumku zavdati shkodi polskomu dogovoru Yak peredbachali tvir yavlyav soboyu duzhe serjozne bachennya majbutnogo sho ishlo vrozriz vid suchasnoyi suspilno politichnoyi situaciyi Zbereglisya lishe okremi fragmenti ta kilka kart sho zberigayutsya v muzeyi Mickevicha v Parizhi Mickevich i ukrayinska kulturaTvorchist Adama Mickevicha vidoma v Ukrayini z 20 30 h rokiv XIX stolittya zavdyaki perekladam i perespivam Petra Gulaka Artemovskogo Levka Borovikovskogo Opanasa Shpigockogo Poeziyeyu Adama Mickevicha zahoplyuvavsya Taras Shevchenko Zgodom jogo tvori pereklali Ivan Franko Lesya Ukrayinka Maksim Rilskij Mikola Bazhan Andrij Malishko Ivan Drach Boris Ten Leonid Pervomajskij ta inshi Pereklad arhitvoru Mickevicha velikoyi epichnoyi poemi Pan Tadeush yakij zdijsnyuvav Maksim Rilskij vid seredini 1930 h do pochatku 1960 h rokiv odnogolosno viznanij fahivcyami za najkrashu interpretaciyu poemi inshoyu movoyu U 2018 roci poetesa i perekladach z Kamyancya Podilskogo Yuliya Liskun zrobila pereklad Krimskih sonetiv Adama Mickevicha do yakogo vvijshov dosi nevidomij shirokomu zagalu chitachiv dev yatnadcyatij sonet Yastrub i sho do perekladiv Maksima Rilskogo ne potrapiv zalishayuchis nedopisanim avtorom i za jogo zhittya ne drukuvavsya Vin buv uzyatij z tak zvanogo Albomu Petra Moshinskogo polskogo gromadskogo diyacha kolekcionera ta mecenata dzherelo TvoriPoemi Faris Konrad Vallenrod Dzyadi Grazhina Svityaz Pan Tadeush Soneti Krimski soneti Lyubovni soneti Perekladi ukrayinskoyuDokladnishe Pan Tadeush Perekladi ukrayinskoyu Adam Mickevich V druzhnomu domi W przyjacielskim domu Pereklad z polskoyi Lviv Kamenyar 1994 191 stor ISBN 5 7745 0557 H polskoyu ta ukrayinskoyu movami Mickevich Adam Pan Tadeush Pereklad z polskoyi Maksim Rilskij peredmova Roman Smal Stockij Varshava Ukrayinskij Naukovij Institut 1934 260 stor Adam Mickevich Vibrane Kiyiv Molod 1955 150 stor il Adam Mickevich Vibrane Kiyiv Shkola 2005 460 stor ShH Shkilna hrestomatiya Adam Mickevich Vibrani tvori V 2 t T 2 A Mickevich per s pols M Rilskij Kiyiv Derzhavne vidavnictvo hudozhnoyi literaturi 1955 278 s 20 5 sm v tv opr 5 50 krb Adam Mickevich Vibrane Virshi Baladi i romansi Soneti Krimski soneti Grazhina poema Konrad Vallenrod Pominki Pan Tadeush uporyad vstup G D Verves Kiyiv Muzichna ukrayina 1976 165 s il 20 sm Shkilna biblioteka seriyu zasnovano 1964 v tv opr 0 39 krb Adam Mickevich Oda molodosti Tekst poetichni tvori Dlya st shk viku Per z pol A Mickevich uporyad peredm G Verves hud I Laptyeva Kiyiv Veselka 1984 142 s portr 20 5 sm Mickevich Adam Vibrani poeziyi Adam Mickevich Kiyiv Derzhlitvidav Ukrayini 1946 232 s Mickevich Adam Vibrani poeziyi Adam Mickevich Kiyiv Radyanskij pismennik 1948 201 s Mickevich Adam Vibrani poeziyi Adam Mickevich Harkiv Ditvidav CK LKSMU 1941 120 s Mickevich Adam Grazhina Adam Mickevich Kiyiv Derzhlitvidav Ukrayini 1947 35 s Mickevich Adam Konrad Vallyenrod istrichne opovidannya z litovskoyi i pruskoyi davnini Adam Mickevich Per Stepan Mikolajovich Charneckij Lviv Z drukarni Stavropigijskogo institutu 1923 84 s Na ukr yaz Mickevich Adam Lirika per s pol Adam Mickevich Uporyad primit G D Verves Kiyiv Dnipro 1968 215 s portr Perlini svitovoyi liriki Na ukr yaz Dzyadi Tekst poema A Mickevich Simferopol Tavriya 2003 Ch 3 per z pol peredm prim V Gumenyuk nauk red R Radishevskij B m b v 2003 194 s ISBN 966 572 368 5 Adam Mickevich Nepevnist Sajt Bukvoyid zhovten 2022 Pereklala ukrayinskoyu Mariya Slobodyanik Adam Mickevich Dzyadi Poema Pereklad z polsk V Gumenyuka Ternopil Krakiv Krok Instytut Literatury 2022 336 s ISBN 978 617 692 710 5 978 83 67170 83 3 Krimski sonetiAdam Mickevich Krimski soneti Krymskie sonety Sonety Krymskie Ukladach L Kondrashenko peredmova M Bazhan hudozhnik O A Ivahnenko Simferopol Tavriya 1977 165 stor il Tekst polskoyu pereklad ukrayinskoyu rosijskoyu peredruk Adam Mickevich Krimski soneti Krymskie sonety Sonety Krymskie Ukladach L Kondrashenko hudozhnik O A Ivahnenko Simferopol Tavriya 1983 160 stor il Tekst polskoyu pereklad ukrayinskoyu rosijskoyu Adam Mickevich Krimski soneti Tekst poeziya A Mickevich per z pol uporyad peredm koment ta prim O Astaf yeva Kiyiv Lexikon 2005 44 s 20 sm v m obkl 2 00 grn Adam Mickevich Krimski soneti Per z pol V Lazaruk Kiyiv zhurnal Vsesvit 11 12 2013 stor 5 15 Adam Mickevich Krimski soneti Bopeyiu Ktutvkie K Golov specializ red l ri movami nac menshin Ukrayini 1998 46 2 s Perlini svitovoyi klasiki ISBN 966 522 021 7 pol ta ukr movami Mickevich Adam Krimski soneti Tekst A Mickevich hudozh Zh Prisyazhna K Etnos 2004 128 s il Perlini svitovoyi klasiki ISBN 966 522 183 3 polskoyu ukr krimskotatar ros movami Adam Mickevich Krimski soneti Pereklad Yuliyi Liskun Kamyanec Podilskij PP Zvolejko 2018 polskoyu ta ukrayinskoyu movami Perekladi biloruskoyu Poema perekladena biloruskoyu movoyu be 1999 i be 2001 Dzyady u dvuh tamah Adam Mickevich Yazyki belorusskij polskij Perakladchyk Serzh Minskevich Mensk 1999 ISBN 985 6530 07 5 Pershy poyny peraklad paemy na belaruskuyu movu zrobleny y 1994 1998 gadah i prymerkavany da 200 godzdzya Adama Mickevicha Vshanuvannya pam yatiU Lvovi Varshavi Minsku Odesi Parizhi Krakovi Ivano Frankivsku ta inshih mistah vstanovlenij pam yatnik Adamovi Mickevichu Deyaki z nih zokrema u Ternopoli 1895 ta u Peremishli 1891 roboti Tomasha Dikasa ne vcilili u Zbarazhi vidnovili 2015 roku Na chest Mickevicha nazvali en na Merkuriyi Svogo chasu bulo jogo pogruddya na budivli Buchackoyi gimnaziyi U Novogrudku vidkritij budinok muzej Adama Mickevicha U Polskih Tatrah na shlyahu do vidomogo ozera Morske Oko roztashovanij vodospad im Mickevicha U mistah Ukrayini ye vulicya Adama Mickevicha 21 grudnya 2021 roku u misti Kiyiv vidkrili memorialnu doshku Adamu Mickevichu Svit Gozhuv Velkopolskij 1956 r Varshava Poznan Krakiv Peremishl Gdansk Krinicya Zhivec Burbishki Zlotuv Vejmar Sokolka Memorialna doshka Kaunas Varshava Parizh 1929Ukrayina Pam yatnik Adamu Mickevichu u misti Lviv Pam yatnik Adamu Mickevichu u misti Ivano Frankivsk Pam yatnik Adamu Mickevichu u Truskavci Pam yatnik Adamu Mickevichu u Drogobichi Pam yatnik Adamu Mickevichu u Zbarazhi Pam yatnik Adamu Mickevichu u BorislaviOcinkaD r Ivan Franko u svoyij kritichnij statti pro tvorchist Mickevicha opublikovanij u videnskomu shodenniku nazivav jogo zokrema poetom zradi na sho za slovami zhurnalista krakivskogo tizhnevika Nowosci Illustrowane otrimav gostru j rishuchu vidpovid z polskogo bokuDiv takozh5889 Mickevich asteroyid yakij nazvali na chest Mickevicha PrimitkiMickiewicz Adam Bernard V Spasovich Umanskij A M Mickevich Adam Enciklopedicheskij slovar SPb Brokgauz Efron 1896 T XIXa S 503 508 d Track Q20980493d Track Q602358d Track Q23892933d Track Q19908137d Track Q656d Track Q15720421 Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 Spisok profesoriv Kolezh de Frans d Track Q3253460 http tnk krakow pl czlonkowie mickiewicz adam Mickevich Aleksandr Nikolaevich Enciklopedicheskij slovar SPb Brokgauz Efron 1896 T XIXa S 508 d Track Q656d Track Q602358d Track Q24473162d Track Q19908137d Track Q23892933 Milosh Ch The History of Polish Literature Updated edition 2 University of California Press 1983 S 229 230 ISBN 978 0 520 04477 7 d Track Q14509115d Track Q45970d Track Q27816 Catalog of the German National Library d Track Q23833686 Mickevich Vladislav Enciklopedicheskij slovar SPb Brokgauz Efron 1896 T XIXa S 508 d Track Q656d Track Q602358d Track Q23892933d Track Q19908137d Track Q24473166 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Wyka K Mickiewicz Adam Bernard S 694 kimpress by Arhiv originalu za 28 serpnya 2016 Procitovano 31 lipnya 2016 Arhiv originalu za 29 kvitnya 2016 Procitovano 27 zhovtnya 2008 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Scheps Samuel Adam Mickiewicz Publication Paris Nagel 1964 Adam Mickiewicz ses affinites juives Samuel Scheps preface de Jean Fabre Mickevich Adam 1834 Pan Tadeush pol Wazne rzeczy moj bracie Wojna tuz nad nami Wojna o Polske bracie Bedziem Polakami Adam Mickevich osnovopolozhnik polskogo romantizmu 15 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Hmelnickij nacionalnij universitet Arhiv originalu za 15 zhovtnya 2018 Procitovano 15 zhovtnya 2018 Monika Florek Moskal Spravzhni prichini smerti Shopena ta inshih velikih polyakiv 2 lyutogo 2014 u Wayback Machine pol Adam Mickevich Dzyadi krokbooks com ukr Procitovano 3 travnya 2023 Dzyady u dvuh tamah Adam Mickevich 6 listopada 2021 u Wayback Machine livelib ru Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2015 Procitovano 5 zhovtnya 2015 Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2015 Procitovano 5 zhovtnya 2015 Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2015 Procitovano 5 zhovtnya 2015 Czyz A S Gutowski B Cmentarz miejski w Buczaczu Zabytki kultury polskiej poza granicami kraju Warszawa drukarnia Franczak Bydgoszcz 2009 Seria C zeszyt 3 118 il S 22 ISBN 978 83 60976 45 6 pol https www facebook com vechirkanova 21 grudnya 2021 U stolici vidkrili memorialnu doshku Adamu Mickevichu Vechirnij Kiyiv ukr Procitovano 7 serpnya 2023 Choroba ruskiego literata 15 chervnya 2020 u Wayback Machine Nowosci Illustrowane 1908 20 16 maja S 10 13 14 pol DzherelaVyedina V P Bibliografichnij pokazhchik perekladiv poezij Adama Mickevicha na ukrayinsku movu 1827 1955 K Vidavnictvo Akademiyi nauk URSR 1957 40 s Mickevich Adam Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1961 T 4 kn VIII Literi Me Na S 1009 1010 1000 ekz Mickevich Adam Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2006 T 2 L Ya S 193 ISBN 966 692 744 6 Stempyen S S Mickevich Adam 24 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 767 ISBN 978 966 00 1028 1 Verves Grigorij Lirika Adama Mickevicha Mickevich Adam Lirika Uporyadkuvannya ta peredmova G D Vervesa K Dnipro 1968 S 5 22 Perlini svitovoyi liriki Potapova G A Adam Mickevich i polska gromada Odesi Zapiski istorichnogo fakultetu Odeskogo nacionalnogo universitetu im I I Mechnikova Odesa 2002 Vip 12 S 259 264 Korsak I Otaman Chajka roman K Yaroslaviv Val 2010 187 s Wyka K Mickiewicz Adam Bernard Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk 1975 T XX 4 Zeszyt 87 S 694 706 pol PosilannyaMickevich Adam Bernard Shevchenkivska enciklopediya T 4 M Pa u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2013 S 262 264 Adam Mickevich Gete i Bajron 19 zhovtnya 2021 u Wayback Machine ukr Mickevich Adam u sestrinskih VikiproyektahCitati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah Genealogiya na Rodovodi Mickevich Adam u Vikishovishi Pam yatnik A Mickevichu 6 zhovtnya 2015 u Wayback Machine 2 9 serpnya 2016 u Wayback Machine pol 3 13 zhovtnya 2016 u Wayback Machine 4 13 zhovtnya 2016 u Wayback Machine ros 5 17 serpnya 2016 u Wayback Machine angl