Ві́льнюський університе́т (давніше Віленський університет, лит. Vilniaus universitetas) — найдавніший і найбільший вищий навчальний заклад серед Балтійських країн, розташований у столиці Литви Вільнюсі, один із найвідоміших університетів Північної Європи. Станом на жовтень 2022 року педагогічний та дослідний персонал складав 3348 осіб, також університет мав 23 517 студентів, докторантів, резидентів.
Вільнюський університет | |
---|---|
VU | |
![]() | |
![]() | |
54°40′57″ пн. ш. 25°17′14″ сх. д. / 54.68250000002777256° пн. ш. 25.28722222224977756° сх. д.Координати: 54°40′57″ пн. ш. 25°17′14″ сх. д. / 54.68250000002777256° пн. ш. 25.28722222224977756° сх. д. | |
Тип | видавець відкритого доступу[d][2] |
Країна | ![]() |
Гасло | Hinc itur ad astra |
Назва на честь | Стефан Баторій і Вінцас Міцкявічюс-Капсукас |
Засновано | 1579 |
Засновник | Стефан Баторій |
Ректор | Рімвідас Петраускас |
Ендавмент | 165 000 000 €[3] |
Студентів | 23 517[4] |
Членство у | |
Складається з | Бібліотека Вільнюського університету |
Мова викладання | литовська |
Випускники | |
Штаб-квартира | Вільнюс |
Сайт | vu.lt(лит.)(англ.) |
Нагороди | |
|
Університет був заснований у 1579 році як Віленська єзуїтська академія (колегія) Стефаном Баторієм, Великим князем Литовським і Королем Польщі. Це був третій найстаріший університет (після Краківської академії та Альбертини) у Речі Посполитій. Через поразку Листопадового повстання (1830—1831) університет було закрито. Він відновив роботу як Університет Стефана Баторія в Польщі (серпень 1919 року), за яким відбулася чергова радянська окупація в 1920 році, і менш ніж два роки Серединної Литви, включеної до складу Польщі в 1922 році.
Після вторгнення Радянського Союзу до Польщі у вересні 1939 року університет на короткий час перебував під керівництвом литовської влади (з жовтня 1939 року), а потім після радянської анексії Литви (червень 1940 року), яка переривалася періодом німецької окупації після операції «Барбаросса» з 1941 до 1944 року, адмініструвався як Вільнюський державний університет. 1945 року польська громада студентів і науковців Університету Стефана Баторія була переведена до Університету Миколи Коперника в Торуні. Після того, як Литва відновила свою незалежність у 1990 році, після розпаду Радянського Союзу, він відновив свій статус визначного університету Литви.
Університет складають 12 факультетів, 7 інститутів з правами факультетів, 4 міжфакультетні центри освіти та науки, а також найстаріша у Литві бібліотека, ботанічний сад, музей університету та інші неакадемічні підрозділи.
Університет входить до асоціації університетів Європи Утрехтська мережа, з 2016 року також до Коїмбрської групи найстаріших та найбільш значних університетів Європи.
Станом на 2022 рік, Вільнюський університет займає 400+ту позицію у рейтингу найкращих університетів світу за версією QS World University Rankings.
Історія
Річ Посполита
У 1568 році литовська шляхта попросила єзуїтів створити вищий навчальний заклад або у Вільнюсі, або у Каунасі. Наступного року Валеріан Протасевич, єпископ Вільнюса, придбав кілька будівель у центрі міста та заснував Віленську академію (Almae Academia et Universitas Vilnensis Societatis Jesu). Початково викладання велося латинською мовою, в університеті вивчали теологію, філософію та право. Перші студенти були зараховані до академії в 1570 році. Бібліотека при колегії була заснована в тому ж році, Сигізмунд II Август подарував 2500 книг для нової колегії. У перший рік існування в колегії навчалося 160 студентів.
1 квітня 1579 року Стефан Баторій, король Польщі та Великий князь Литовський, оновив академію та надав їй рівний статус із Краківською академією, створивши Alma Academia et Universitas Vilnensis Societatis Iesu. Його едикт був затверджений буллою папи Григорія XIII від 30 жовтня 1579 року. Першим ректором академії був Петро Скарґа. Він запросив багатьох науковців з різних куточків Європи та розширив бібліотеку за підтримки багатьох видатних осіб: Сигізмунда II Августа, єпископа Валеріана Протасевича та Казимира Льва Сапіги. Тодішні литовці становили близько третини студентів (у 1586 році було близько 700 студентів), інші були німці, поляки, шведи і навіть угорці.
У 1575 році князь Миколай Криштоф Радзивілл та Ельжбета Огінська заснували друкарню академії, одну з перших у регіоні. Друкарня видавала книги латинською та польською мовами, а також надрукувала першу збережену книгу литовською мовою у Великому князівстві Литовському в 1595 році. Це була Kathechismas, arba Mokslas kiekvienam krikščioniui privalus авторства Мікалоюса Даукші.
Зростання академії тривало до XVII століття. Наступна епоха, знана як Потоп, призвела до різкого падіння кількості студентів, які вступали до закладу, і якості програм. У середині XVIII століття органи освіти намагалися відновити академію. Це призвело до заснування Томашем Жебровським у 1753 році першої обсерваторії в Речі Посполитій (четвертого подібного професійного закладу в Європі). Едукаційна комісія, перше в світі міністерство освіти, взяла під контроль академію в 1773 році і перетворила її на сучасний університет. Мова навчання (як і всюди у вищих навчальних закладах Речі Посполитої) змінилася з латинської на польську. Завдяки ректору академії Марціну Почобут-Одляницькому в 1783 році академія отримала статус «Основної школи» (пол. Szkoła Główna). Світська влада, яка керувала академією після розпуску ордену єзуїтів, склала новий статут. Школа отримала назву Academia et Universitas Vilnensis.
Російська імперія
Після поділів Речі Посполитої Вільнюс був анексований Російською імперією. Проте Едукаційна комісія зберігала контроль над академією до 1803 року, коли російський цар Олександр I прийняв новий статут і перейменував її в Імператорський Віленський університет (Императорскій Виленскій Университетъ). Заклад отримав права управління всіма навчальними закладами колишнього Великого князівства Литовського. Серед важливих осіб були куратор (губернатор) Адам Єжи Чарторийський та ректор Ян Снядецький.
Університет продовжував розвиватись. У ньому використовувалася польська мова навчання, хоча до навчальної програми було додано російську. Він став відомий своїми дослідженнями білоруської та литовської культури. До 1823 року він був одним із найбільших у Європі; кількість студентів перевищила кількість студентів Оксфордського університету. Кілька студентів, серед них поет Адам Міцкевич, були заарештовані в 1823 році за змову проти царя (приналежність до філоматів). 1832 року, після Листопадового повстання, університет був закритий російським царем Миколою I.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4TDBkeVpXRjBRMjkxY25SNVlYSmtMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFIY21WaGRFTnZkWEowZVdGeVpDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Два факультети були перетворені в окремі школи: Медико-Хірургічну Академію (Akademia Medyko-Chirurgiczna) та Римсько-Католицьку Академію (Rzymsko-Katolicka Akademia Duchowna). Але незабаром їх також закрили, а Медико-хірургічну академію перетворили на медичний факультет Київського університету (нині Національний медичний університет імені Богомольця), а останню — на Санкт-Петербурзьку римо-католицьку богословську академію (після Жовтневої революції 1917 року переїхала до Польщі). де стала Люблінським католицьким університетом). Репресії після невдалого повстання включали заборону польської та литовської мов; уся освіта цими мовами була припинена.
1918—1939 роки
Перші спроби відновити наукову установу у Вільнюсі були зроблені після революції 1905 року. 22 жовтня 1906 року польською інтелігенцією було створено Товариство друзів науки у Вільно (TPN). Після початку Першої світової війни та німецької окупації міста TPN зробила спробу відтворити університет зі створенням так званих вищих наукових курсів. На жаль, як TPN, так і Курси незабаром були закриті німецькими чиновниками.
Литва проголосила свою незалежність у лютому 1918 року. Університет разом з рештою Вільнюса та Литви відкривався тричі між 1918 і 1919 роками. Литовська національна рада відновила його в грудні 1918 року, а заняття розпочалися 1 січня 1919 року. Цей план перервало вторгнення Червоної армії. Литовський комуніст Вінцас Капсукас-Міцкявічюс виступив ініціатором плану знову відкрити його як «Університет праці» в березні 1919 року в Литовській Радянській Соціалістичній Республіці (пізніше в Литовсько-Білоруській Радянській Соціалістичній Республіці), але місто було захоплене Польщею в квітні 1919 року. Маршал Юзеф Пілсудський знову відкрив його як Університет Стефана Баторія (Uniwersytet Stefana Batorego) 28 серпня 1919 року. У 1920 року місто знову потрапить до Рад, які передадуть його Литовській державі після поразки у битві під Варшавою. Нарешті, після заколоту Желіговського та загальних виборів Республіки Середня Литва 1922 року, Вільнюська область була згодом анексована Польщею. У відповідь на суперечку щодо регіону багато литовських науковців переїхали до Університету Вітовта Великого в Каунасі, міжвоєнній столиці.
Університет швидко відновився та здобув міжнародний авторитет, головним чином завдяки присутності відомих учених, таких як Владислав Татаркевич, Маріан Здзеховський та Генрик Нєводнічанський. Серед студентів університету в той час був майбутній лауреат Нобелівської премії Чеслав Мілош. Університет швидко розвивався завдяки державним дотаціям і приватним пожертвуванням. Її бібліотека містила 600 000 томів, включно з історичними та картографічними матеріалами, які все ще перебувають у її розпорядженні. 1938 року університет складався з 7 інститутів, 104 наукових підрозділів (в тому числі дві лікарні) та мав 123 професорів та 3110 студентів.
Серед іноземних студентів університету було 212 росіян, 94 білоруси, 85 литовців, 28 українців і 13 німців. Антисемітизм посилився протягом 1930-х років, і в університеті була запроваджена система «лавкового гетто», через яке єврейські студенти мали сидіти в окремих зонах. Вибухнуло насильство; Університет був закритий на два тижні протягом січня 1937 року. У лютому єврейським студентам було відмовлено у вході на його територію. Після цього факультету було дозволено вирішувати на індивідуальній основі, чи слід дотримуватися сегрегації в їхніх класах, і виключати тих студентів, які не підкоряться. 54 єврейських студентів було виключено, але їм дозволили повернутися наступного дня відповідно до компромісу, згідно з яким окрім єврейських студентів, литовські, білоруські та «польські демократичні» студенти мали сидіти окремо. Ректор університету Владислав Яковіцький подав у відставку на знак протесту проти запровадження «лавкового гетто».
Друга світова війна
Після нападу на Польщу університет продовжив свою діяльність. Незабаром місто було окуповано Радянським Союзом. Більшість професорів повернулися після закінчення військових дій, і факультети знову відкрилися 1 жовтня 1939 року. 28 жовтня Вільнюс був переданий Литві, яка вважала попередні вісімнадцять років окупацією своєї столиці Польщею. Університет був закритий 15 грудня 1939 року владою Литовської Республіки. Усі викладачі, співробітники та приблизно 3000 студентів були звільнені. Студентам наказали покинути гуртожитки; 600 потрапили в табір для біженців. Професори змушені були залишити свої університетські квартири. Після політики литвінізації на його місці було створено новий університет під назвою «Vilniaus universitetas». Його викладачі прибули з Каунаського університету. У новому статуті було зазначено, що Вільнюський університет керуватиметься відповідно до статуту Каунаського університету Вітаутаса Великого, а також будуть створені програми та факультети литовської мови. Литовська мова була названа офіційною мовою університету. 22 січня розпочався новий навчальний семестр; тільки 13 нових студентів мали колишнє польське громадянство.
Польські факультети права та соціальних наук, гуманітарних наук, медицини, богослов'я, математики та природничих наук продовжували працювати підпільно, лекції та іспити проводилися на приватних квартирах до 1944 року. Серед польських професорів, які брали участь у підпільних курсах, були Іво Яворський, Казімеж Петрусевич і Броніслав Врублевський. Після війни дипломи підпільних університетів приймали багато польських університетів. Незабаром після анексії Литви Радянським Союзом, попри те, що деяким польським професорам було дозволено відновити викладання, багато інших (разом з деякими литовськими професорами), яких вважали «реакційними», було заарештовано та відправлено до в'язниць і ГУЛАГів Росії та Казахстану. У період з вересня 1939 по липень 1941 радянська влада заарештувала та депортувала дев'ятнадцять польських викладачів і колишніх викладачів Університету Стефана Баторія, з яких дев'ятеро загинули: професори Станіслав Цивінський, Владислав Яковіцький, Ян Кемпістий, Юзеф Марцинкевич, Тадеуш Колачинський, Пьотр Офіцяльскі, Влодзімєж Годловський, Костянтин Пєткевич і Костянтин Сокол-Соколовський, п'ять останніх були жертвами Катинської різанини.
У 1941 році місто було окуповане Німеччиною, і всі вищі навчальні заклади для поляків були закриті. З 1940 до вересня 1944 року під наглядом німецької окупаційної влади під керівництвом литовського професора та активіста Миколаса Біржишки Вільнюський університет був відкритий для литовських студентів. 1944 року багато польських студентів брали участь в операції «Гостра Брама». Більшість із них згодом були заарештовані НКВД і зазнали репресій за участь у опорі Армії Крайової.
Радянський період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4THpFNU56bGZWVk5UVWw5emRHRnRjRjgwTURCMGFGOWhibTVwZG1WeWMyRnllVjl2Wmw5V2FXeHVhWFZ6WDFWdWFYWmxjbk5wZEhrdWFuQm5Mekl5TUhCNExURTVOemxmVlZOVFVsOXpkR0Z0Y0Y4ME1EQjBhRjloYm01cGRtVnljMkZ5ZVY5dlpsOVdhV3h1YVhWelgxVnVhWFpsY25OcGRIa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Освічені поляки після Другої світової війни були переміщені до Польської Народної Республіки під керівництвом Державної репатріаційної служби. У результаті, багато колишніх студентів і професорів університету Стефана Баторія вступили до польських університетів. Щоб підтримувати зв'язок один з одним, професори вирішили переводити цілі факультети. Після 1945 року більшість математиків, гуманістів і біологів приєдналися до Університету Миколи Коперника в Торуні, тоді як ряд медичних факультетів утворили ядро щойно заснованого Медичного університету Гданська. Торуньський університет часто вважають продовжувачем польських традицій Університету Стефана Баторія.
У 1955 році університет був названий на честь Вінцаса Капсукаса. Після нагородження орденом Трудового Червоного Прапора в 1971 році і орденом Дружби народів у 1979 році його повна назва до 1990 року була Вільнюський ордена Трудового Червоного Прапора та ордена Дружби народів державний університет імені В. Капсукаса. Попри стримування радянської системи, Вільнюський університет ріс і набував значення та розвивав власну, литовську ідентичність. Вільнюський університет почав звільнятися від радянської ідеології в 1988 році завдяки політиці гласності.
Після 1990 року
11 березня 1990 року Литва проголосила незалежність, і університет відновив автономію. З 1991 року Вільнюський університет є підписантом Великої хартії європейських університетів. Він є членом Європейської асоціації університетів (EUA) та Конференції ректорів університетів Балтії.
Сучасність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5pTDFacGJHNXBkWE5mVlc1cGRtVnljMmwwZVY5SGNtVmhkRjlEYjNWeWRIbGhjbVJmTWlVeVExOVdhV3h1YVhWekpUSkRYMHhwZEdoMVlXNXBZVjh0WDBScGJHbG1aaTVxY0djdk1qSXdjSGd0Vm1sc2JtbDFjMTlWYm1sMlpYSnphWFI1WDBkeVpXRjBYME52ZFhKMGVXRnlaRjh5SlRKRFgxWnBiRzVwZFhNbE1rTmZUR2wwYUhWaGJtbGhYeTFmUkdsc2FXWm1MbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Університет становлять 11 факультетів, бізнес-школа, інститут міжнародних відносин та політичних наук та Шауляйська академія. Також до універстиету належать найстаріша в Литві бібліотека, 2 університетських лікарні, астрономічна обсерваторія, ботанічний сад, культурний та спортивний центри, видавництво і (Івана Хрестителя та Івана Богослова) (лит. Šv. Jono Krikštytojo ir Šv. Jono apaštalo ir evangelisto bažnyčia).
Станом на жовтень 2022 року педагогічний та дослідний персонал складав 3348 осіб, також університет мав 23517 студентів, докторантів, резидентів.
Рейтинги
Вільнюський університет займає 400-те місце у рейтингу найкращих університетів світу за версією QS World University Rankings, також займає 19-ту позицію у регіоні Європи, що розвивається, та Центральній Азії. Також станом на 2022 рік займає 801-шу позицію у списку глобальних університетів за версією U.S. News & World Report, 701-шу — 800-ту позицію у академічному рейтингу свтових університетів за версією Shanghai Ranking та 801-шу — 1000-ну позицію світового рейтингу університетів 2023 року за версією Times Higher Education.
Станом на 2022 рік займає 817-ту позицію у світі у бібліометричному рейтингу Лейденського університета та 772-гу у вебометричному рейтингу університетів світу.
Структура
№ | Назва підрозділу |
1 | Історичний факультет |
2 | Комунікаційний факультет |
3 | Факультет математики та інформатики |
4 | Медичний факультет |
5 | Юридичний факультет |
6 | Фізичний факультет |
7 | Філологічний факультет |
8 | Філософський факультет |
9 | Факультет хімії та природничих наук |
10 | Факультет економіки та бізнес адміністрування |
11 | Вільнюська Бізнес Школа |
13 | Каунаський факультет |
14 | Шауляйська академія (приєднаний у 2020 році [en]) |
15 | Інститут міжнародних відносин та політичних наук |
16 | Центр наук про життя |
— факультети | — інститути | — наукові центри |
Бібліотека
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTDAxTFNVTmZZbmxmUVhWbmRYTjBZWE5mUkdsa2VtZGhiSFpwY3k1cWNHY3ZNakl3Y0hndFRVdEpRMTlpZVY5QmRXZDFjM1JoYzE5RWFXUjZaMkZzZG1sekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Історія університетської бібліотеки веде свій початок від часів бібліотеки єзуїтської колегії, яка згідно з заповітом короля Сигизмунда Августа отримала після його смерті 7 липня 1572 року багаті збори книг короля-бібліофіла.
У фондах бібліотеки понад 5,3 млн видань, серед них 178 306 виданих в XV—XVIII століттях, понад 250 тис. рукописних документів (починаючи з XIII століття).
У бібліотеки понад 27 тис. читачів.
Кампус
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDFacGJHNXBkWE5mVlc1cGRtVnljMmwwZVM1VFkyaGxiV1ZmYjJaZlEyVnVkSEpoYkY5RFlXMXdkWE11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZacGJHNXBkWE5mVlc1cGRtVnljMmwwZVM1VFkyaGxiV1ZmYjJaZlEyVnVkSEpoYkY5RFlXMXdkWE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Університет займає кілька будівель та комплексів будівель у різних районах Вільнюса. В ансамблі Вільнюського університету в історичному центрі міста розташовуються костел Святих Іванів, адміністрація, бібліотека, історичний, філологічний та філософський факультети. Ансамбль у центрі міста складається з 13 будинків та 13 внутрішніх двориків.
Факультети фізики, економіки, права та комунікації, а також бізнес-школа, Центр наук про життя та інформаційний центр розташовані в районі Саулетекіс.
Ректори
На чолі університету стоїть ректор. До 2014 року обирався Сенатом у спосіб, відповідно до процедури у Статуті університету. Нині обрається Університетською радою. З 22 січня 2020 року ректором Вільнюського університету є Рімвідас Петраускас.
Відомі люди
Викладачі
- Альфредас Бумблаускас, історик
- Едвардас Ґудавічус, історик
- Ян Рустем, професор живопису
- Джозеф Сандерс, художник та гравер
- Карсавін Лев Платонович, філософ та історик
- Константінас Сірвідас, лексикограф
- Зіґмас Зінкявічюс, лінгвіст та професор
- Юрас Баніс, фізик
Випускники
|
|
Також в університеті був вільним слухачем Тарас Шевченко.
Примітки
- Directory of Open Access Journals — 2003.
- https://www.vu.lt/apiemus/dokumentai
- https://www.vu.lt/en/about-vu/facts-and-figures
- https://eua.eu/about/member-directory.html
- — 2015.
- Facts and Figures. www.vu.lt.
- . web.archive.org. 9 червня 2021. Архів оригіналу за 9 червня 2021. Процитовано 28 листопада 2022.
- Zinkevičius, Zigmas (1984-1995). Lietuvių kalbos istorija. Vilnius. ISBN . OCLC 12214175.
- O'Connor, Kevin (2006). Culture and customs of the Baltic states. Westport, Conn.: Greenwood Press. ISBN . OCLC 62281692.
- Cornis-Pope, Marcel; Neubauer, John (2004-2007). History of the literary cultures of East-Central Europe : junctures and disjunctures in the 19th and 20th centuries. Amsterdam: J. Benjamins Pub. ISBN . OCLC 613092407.
- Tapper, Ted; Palfreyman, David (2005). Understanding mass higher education : comparative perspectives on access. London: RoutledgeFalmer. ISBN . OCLC 62034137.
- Wandycz, Piotr S. (1974). The lands of partitioned Poland, 1795-1918. Seattle: University of Washington Press. ISBN . OCLC 902837.
- Egidijus Aleksandravičius, Antanas Kulakauskas. Pod władzą carów. Litwa w XIX wieku. Kraków, 1996, s. 79-80.
- Gawrońska-Garstka, Magdalena. Uniwersytet Stefana Batorego w Wilnie : uczelnia ziem północno-wschodnich Drugiej Rzeczypospolitej (1919-1939) w świetle źródeł. ISBN . OCLC 1004427103.
- A. Srebrakowski, Uniwersytet Stefana Batorego w Wilnie 1919—1939 [ 16 липня 2020 у Wayback Machine.], Aleksander Srebrakowski, Litwa i Litwini na USB [ 16 липня 2020 у Wayback Machine.], Aleksander Srebrakowski, Białoruś i Białorusini na Uniwersytecie Stefana Batorego w Wilnie [ 16 липня 2020 у Wayback Machine.]
- Aleksander., Srebrakowski, (1993). Sejm Wileński 1922 roku : idea i jej realizacja. Wydawn. Uniwersytetu Wrocławskiego. ISBN . OCLC 246759674.
- . www.lituanus.org. Архів оригіналу за 6 жовтня 2022. Процитовано 28 листопада 2022.
- Aleksander Srebrakowski, Litwa i Litwini na USB [ 2020-07-16 у Wayback Machine.], Aleksander Srebrakowski, Białoruś i Białorusini na Uniwersytecie Stefana Batorego w Wilnie [ 2020-07-16 у Wayback Machine.]
- Melzer, Emanuel (1997). No way out: the politics of Polish Jewry, 1935-1939. Hebrew Union College Press. с. 74–76. ISBN .
- (PDF). web.archive.org. 16 липня 2020. Архів оригіналу (PDF) за 16 липня 2020. Процитовано 28 листопада 2022.
- Hass, Ludwik (1999). Wolnomularze polscy w kraju i na świecie 1821-1999 : słownik biograficzny (вид. Wyd. 1). Warszawa: Rytm. ISBN . OCLC 44905269.
- Legvold, Robert; Trenin, Dmitri (2002). The End of Eurasia: Russia on the Border between Geopolitics and Globalization. Foreign Affairs. Т. 81, № 1. с. 222. doi:10.2307/20033052. ISSN 0015-7120. Процитовано 29 листопада 2022.
- Liekis, Šarūnas (2010). 1939 : the year that changed everything in Lithuania's history. Amsterdam: Rodopi. ISBN . OCLC 497573718.
- Redzik, Adam. Polish Universities During the Second World War (PDF). Polish-Ukrainian University in Lublin.
- Tarkowski, Mikołaj. (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 27 лютого 2008. Процитовано 29 листопада 2022.
- Vilnius university history (PDF). www.vu.lt. Процитовано 29 листопада 2022.
- Vilnius University. www.usnews.com.
- ShanghaiRanking-Univiersities. www.shanghairanking.com. Процитовано 30 листопада 2022.
- Vilnius University. Times Higher Education (THE) (англ.). 29 червня 2022. Процитовано 30 листопада 2022.
- Studies (CWTS), Centre for Science and Technology. CWTS Leiden Ranking. CWTS Leiden Ranking (англ.). Процитовано 30 листопада 2022.
- Welcome to Ranking Web of Universities: Webometrics ranks 30000 institutions | Ranking Web of Universities: Webometrics ranks 30000 institutions. www.webometrics.info. Процитовано 30 листопада 2022.
- Воронич А. Цепелін у Литві не дирижабль, а національна страва // Високий замок. — 2016. — № 118 (5518) (20—26 жовт.). — С. 13.
Джерела
- [pl]. Вільнюський університет [ 2 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 562. — .
Посилання
- www.vu.lt — офіційний сайт університету [ 8 вересня 2008 у Wayback Machine.]
- www.mb.vu.lt — офіційний сайт бібліотеки університету [ 19 листопада 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vi lnyuskij universite t davnishe Vilenskij universitet lit Vilniaus universitetas najdavnishij i najbilshij vishij navchalnij zaklad sered Baltijskih krayin roztashovanij u stolici Litvi Vilnyusi odin iz najvidomishih universitetiv Pivnichnoyi Yevropi Stanom na zhovten 2022 roku pedagogichnij ta doslidnij personal skladav 3348 osib takozh universitet mav 23 517 studentiv doktorantiv rezidentiv Vilnyuskij universitetVU54 40 57 pn sh 25 17 14 sh d 54 68250000002777256 pn sh 25 28722222224977756 sh d 54 68250000002777256 25 28722222224977756 Koordinati 54 40 57 pn sh 25 17 14 sh d 54 68250000002777256 pn sh 25 28722222224977756 sh d 54 68250000002777256 25 28722222224977756Tip vidavec vidkritogo dostupu d 2 Krayina Litva 2 Gaslo Hinc itur ad astraNazva na chest Stefan Batorij i Vincas Mickyavichyus KapsukasZasnovano 1579Zasnovnik Stefan BatorijRektor Rimvidas PetrauskasEndavment 165 000 000 3 Studentiv 23 517 4 Chlenstvo u Utrehtska merezha d d 5 6 Asociaciya universitetiv Yevropi 7 ORCID d 8 d 9 i d 10 Skladayetsya z Biblioteka Vilnyuskogo universitetuMova vikladannya litovskaVipuskniki Kategoriya Vipuskniki Vilnyuskogo universitetuShtab kvartira VilnyusSajt vu lt lit angl Nagorodi Vilnius University u Vikishovishi Universitet buv zasnovanij u 1579 roci yak Vilenska yezuyitska akademiya kolegiya Stefanom Batoriyem Velikim knyazem Litovskim i Korolem Polshi Ce buv tretij najstarishij universitet pislya Krakivskoyi akademiyi ta Albertini u Rechi Pospolitij Cherez porazku Listopadovogo povstannya 1830 1831 universitet bulo zakrito Vin vidnoviv robotu yak Universitet Stefana Batoriya v Polshi serpen 1919 roku za yakim vidbulasya chergova radyanska okupaciya v 1920 roci i mensh nizh dva roki Seredinnoyi Litvi vklyuchenoyi do skladu Polshi v 1922 roci Pislya vtorgnennya Radyanskogo Soyuzu do Polshi u veresni 1939 roku universitet na korotkij chas perebuvav pid kerivnictvom litovskoyi vladi z zhovtnya 1939 roku a potim pislya radyanskoyi aneksiyi Litvi cherven 1940 roku yaka pererivalasya periodom nimeckoyi okupaciyi pislya operaciyi Barbarossa z 1941 do 1944 roku administruvavsya yak Vilnyuskij derzhavnij universitet 1945 roku polska gromada studentiv i naukovciv Universitetu Stefana Batoriya bula perevedena do Universitetu Mikoli Kopernika v Toruni Pislya togo yak Litva vidnovila svoyu nezalezhnist u 1990 roci pislya rozpadu Radyanskogo Soyuzu vin vidnoviv svij status viznachnogo universitetu Litvi Universitet skladayut 12 fakultetiv 7 institutiv z pravami fakultetiv 4 mizhfakultetni centri osviti ta nauki a takozh najstarisha u Litvi biblioteka botanichnij sad muzej universitetu ta inshi neakademichni pidrozdili Universitet vhodit do asociaciyi universitetiv Yevropi Utrehtska merezha z 2016 roku takozh do Koyimbrskoyi grupi najstarishih ta najbilsh znachnih universitetiv Yevropi Stanom na 2022 rik Vilnyuskij universitet zajmaye 400 tu poziciyu u rejtingu najkrashih universitetiv svitu za versiyeyu QS World University Rankings IstoriyaRich Pospolita U 1568 roci litovska shlyahta poprosila yezuyitiv stvoriti vishij navchalnij zaklad abo u Vilnyusi abo u Kaunasi Nastupnogo roku Valerian Protasevich yepiskop Vilnyusa pridbav kilka budivel u centri mista ta zasnuvav Vilensku akademiyu Almae Academia et Universitas Vilnensis Societatis Jesu Pochatkovo vikladannya velosya latinskoyu movoyu v universiteti vivchali teologiyu filosofiyu ta pravo Pershi studenti buli zarahovani do akademiyi v 1570 roci Biblioteka pri kolegiyi bula zasnovana v tomu zh roci Sigizmund II Avgust podaruvav 2500 knig dlya novoyi kolegiyi U pershij rik isnuvannya v kolegiyi navchalosya 160 studentiv Stefan Batorij zasnovuye akademiyu u Vilno Kartina Vincenti Smokovskogo 1 kvitnya 1579 roku Stefan Batorij korol Polshi ta Velikij knyaz Litovskij onoviv akademiyu ta nadav yij rivnij status iz Krakivskoyu akademiyeyu stvorivshi Alma Academia et Universitas Vilnensis Societatis Iesu Jogo edikt buv zatverdzhenij bulloyu papi Grigoriya XIII vid 30 zhovtnya 1579 roku Pershim rektorom akademiyi buv Petro Skarga Vin zaprosiv bagatoh naukovciv z riznih kutochkiv Yevropi ta rozshiriv biblioteku za pidtrimki bagatoh vidatnih osib Sigizmunda II Avgusta yepiskopa Valeriana Protasevicha ta Kazimira Lva Sapigi Todishni litovci stanovili blizko tretini studentiv u 1586 roci bulo blizko 700 studentiv inshi buli nimci polyaki shvedi i navit ugorci U 1575 roci knyaz Mikolaj Krishtof Radzivill ta Elzhbeta Oginska zasnuvali drukarnyu akademiyi odnu z pershih u regioni Drukarnya vidavala knigi latinskoyu ta polskoyu movami a takozh nadrukuvala pershu zberezhenu knigu litovskoyu movoyu u Velikomu knyazivstvi Litovskomu v 1595 roci Ce bula Kathechismas arba Mokslas kiekvienam krikscioniui privalus avtorstva Mikaloyusa Daukshi Zrostannya akademiyi trivalo do XVII stolittya Nastupna epoha znana yak Potop prizvela do rizkogo padinnya kilkosti studentiv yaki vstupali do zakladu i yakosti program U seredini XVIII stolittya organi osviti namagalisya vidnoviti akademiyu Ce prizvelo do zasnuvannya Tomashem Zhebrovskim u 1753 roci pershoyi observatoriyi v Rechi Pospolitij chetvertogo podibnogo profesijnogo zakladu v Yevropi Edukacijna komisiya pershe v sviti ministerstvo osviti vzyala pid kontrol akademiyu v 1773 roci i peretvorila yiyi na suchasnij universitet Mova navchannya yak i vsyudi u vishih navchalnih zakladah Rechi Pospolitoyi zminilasya z latinskoyi na polsku Zavdyaki rektoru akademiyi Marcinu Pochobut Odlyanickomu v 1783 roci akademiya otrimala status Osnovnoyi shkoli pol Szkola Glowna Svitska vlada yaka keruvala akademiyeyu pislya rozpusku ordenu yezuyitiv sklala novij statut Shkola otrimala nazvu Academia et Universitas Vilnensis Rosijska imperiya Pislya podiliv Rechi Pospolitoyi Vilnyus buv aneksovanij Rosijskoyu imperiyeyu Prote Edukacijna komisiya zberigala kontrol nad akademiyeyu do 1803 roku koli rosijskij car Oleksandr I prijnyav novij statut i perejmenuvav yiyi v Imperatorskij Vilenskij universitet Imperatorskij Vilenskij Universitet Zaklad otrimav prava upravlinnya vsima navchalnimi zakladami kolishnogo Velikogo knyazivstva Litovskogo Sered vazhlivih osib buli kurator gubernator Adam Yezhi Chartorijskij ta rektor Yan Snyadeckij Universitet prodovzhuvav rozvivatis U nomu vikoristovuvalasya polska mova navchannya hocha do navchalnoyi programi bulo dodano rosijsku Vin stav vidomij svoyimi doslidzhennyami biloruskoyi ta litovskoyi kulturi Do 1823 roku vin buv odnim iz najbilshih u Yevropi kilkist studentiv perevishila kilkist studentiv Oksfordskogo universitetu Kilka studentiv sered nih poet Adam Mickevich buli zaareshtovani v 1823 roci za zmovu proti carya prinalezhnist do filomativ 1832 roku pislya Listopadovogo povstannya universitet buv zakritij rosijskim carem Mikoloyu I Vilnyuskij universitet na litografiyi XIX stolittya Dva fakulteti buli peretvoreni v okremi shkoli Mediko Hirurgichnu Akademiyu Akademia Medyko Chirurgiczna ta Rimsko Katolicku Akademiyu Rzymsko Katolicka Akademia Duchowna Ale nezabarom yih takozh zakrili a Mediko hirurgichnu akademiyu peretvorili na medichnij fakultet Kiyivskogo universitetu nini Nacionalnij medichnij universitet imeni Bogomolcya a ostannyu na Sankt Peterburzku rimo katolicku bogoslovsku akademiyu pislya Zhovtnevoyi revolyuciyi 1917 roku pereyihala do Polshi de stala Lyublinskim katolickim universitetom Represiyi pislya nevdalogo povstannya vklyuchali zaboronu polskoyi ta litovskoyi mov usya osvita cimi movami bula pripinena 1918 1939 roki Pershi sprobi vidnoviti naukovu ustanovu u Vilnyusi buli zrobleni pislya revolyuciyi 1905 roku 22 zhovtnya 1906 roku polskoyu inteligenciyeyu bulo stvoreno Tovaristvo druziv nauki u Vilno TPN Pislya pochatku Pershoyi svitovoyi vijni ta nimeckoyi okupaciyi mista TPN zrobila sprobu vidtvoriti universitet zi stvorennyam tak zvanih vishih naukovih kursiv Na zhal yak TPN tak i Kursi nezabarom buli zakriti nimeckimi chinovnikami Litva progolosila svoyu nezalezhnist u lyutomu 1918 roku Universitet razom z reshtoyu Vilnyusa ta Litvi vidkrivavsya trichi mizh 1918 i 1919 rokami Litovska nacionalna rada vidnovila jogo v grudni 1918 roku a zanyattya rozpochalisya 1 sichnya 1919 roku Cej plan perervalo vtorgnennya Chervonoyi armiyi Litovskij komunist Vincas Kapsukas Mickyavichyus vistupiv iniciatorom planu znovu vidkriti jogo yak Universitet praci v berezni 1919 roku v Litovskij Radyanskij Socialistichnij Respublici piznishe v Litovsko Biloruskij Radyanskij Socialistichnij Respublici ale misto bulo zahoplene Polsheyu v kvitni 1919 roku Marshal Yuzef Pilsudskij znovu vidkriv jogo yak Universitet Stefana Batoriya Uniwersytet Stefana Batorego 28 serpnya 1919 roku U 1920 roku misto znovu potrapit do Rad yaki peredadut jogo Litovskij derzhavi pislya porazki u bitvi pid Varshavoyu Nareshti pislya zakolotu Zheligovskogo ta zagalnih viboriv Respubliki Serednya Litva 1922 roku Vilnyuska oblast bula zgodom aneksovana Polsheyu U vidpovid na superechku shodo regionu bagato litovskih naukovciv pereyihali do Universitetu Vitovta Velikogo v Kaunasi mizhvoyennij stolici Zala Francisheka Smuglevicha v biblioteci Vilnyuskogo universitetu Universitet shvidko vidnovivsya ta zdobuv mizhnarodnij avtoritet golovnim chinom zavdyaki prisutnosti vidomih uchenih takih yak Vladislav Tatarkevich Marian Zdzehovskij ta Genrik Nyevodnichanskij Sered studentiv universitetu v toj chas buv majbutnij laureat Nobelivskoyi premiyi Cheslav Milosh Universitet shvidko rozvivavsya zavdyaki derzhavnim dotaciyam i privatnim pozhertvuvannyam Yiyi biblioteka mistila 600 000 tomiv vklyuchno z istorichnimi ta kartografichnimi materialami yaki vse she perebuvayut u yiyi rozporyadzhenni 1938 roku universitet skladavsya z 7 institutiv 104 naukovih pidrozdiliv v tomu chisli dvi likarni ta mav 123 profesoriv ta 3110 studentiv Sered inozemnih studentiv universitetu bulo 212 rosiyan 94 bilorusi 85 litovciv 28 ukrayinciv i 13 nimciv Antisemitizm posilivsya protyagom 1930 h rokiv i v universiteti bula zaprovadzhena sistema lavkovogo getto cherez yake yevrejski studenti mali siditi v okremih zonah Vibuhnulo nasilstvo Universitet buv zakritij na dva tizhni protyagom sichnya 1937 roku U lyutomu yevrejskim studentam bulo vidmovleno u vhodi na jogo teritoriyu Pislya cogo fakultetu bulo dozvoleno virishuvati na individualnij osnovi chi slid dotrimuvatisya segregaciyi v yihnih klasah i viklyuchati tih studentiv yaki ne pidkoryatsya 54 yevrejskih studentiv bulo viklyucheno ale yim dozvolili povernutisya nastupnogo dnya vidpovidno do kompromisu zgidno z yakim okrim yevrejskih studentiv litovski biloruski ta polski demokratichni studenti mali siditi okremo Rektor universitetu Vladislav Yakovickij podav u vidstavku na znak protestu proti zaprovadzhennya lavkovogo getto Druga svitova vijna Pislya napadu na Polshu universitet prodovzhiv svoyu diyalnist Nezabarom misto bulo okupovano Radyanskim Soyuzom Bilshist profesoriv povernulisya pislya zakinchennya vijskovih dij i fakulteti znovu vidkrilisya 1 zhovtnya 1939 roku 28 zhovtnya Vilnyus buv peredanij Litvi yaka vvazhala poperedni visimnadcyat rokiv okupaciyeyu svoyeyi stolici Polsheyu Universitet buv zakritij 15 grudnya 1939 roku vladoyu Litovskoyi Respubliki Usi vikladachi spivrobitniki ta priblizno 3000 studentiv buli zvilneni Studentam nakazali pokinuti gurtozhitki 600 potrapili v tabir dlya bizhenciv Profesori zmusheni buli zalishiti svoyi universitetski kvartiri Pislya politiki litvinizaciyi na jogo misci bulo stvoreno novij universitet pid nazvoyu Vilniaus universitetas Jogo vikladachi pribuli z Kaunaskogo universitetu U novomu statuti bulo zaznacheno sho Vilnyuskij universitet keruvatimetsya vidpovidno do statutu Kaunaskogo universitetu Vitautasa Velikogo a takozh budut stvoreni programi ta fakulteti litovskoyi movi Litovska mova bula nazvana oficijnoyu movoyu universitetu 22 sichnya rozpochavsya novij navchalnij semestr tilki 13 novih studentiv mali kolishnye polske gromadyanstvo Polski fakulteti prava ta socialnih nauk gumanitarnih nauk medicini bogoslov ya matematiki ta prirodnichih nauk prodovzhuvali pracyuvati pidpilno lekciyi ta ispiti provodilisya na privatnih kvartirah do 1944 roku Sered polskih profesoriv yaki brali uchast u pidpilnih kursah buli Ivo Yavorskij Kazimezh Petrusevich i Bronislav Vrublevskij Pislya vijni diplomi pidpilnih universitetiv prijmali bagato polskih universitetiv Nezabarom pislya aneksiyi Litvi Radyanskim Soyuzom popri te sho deyakim polskim profesoram bulo dozvoleno vidnoviti vikladannya bagato inshih razom z deyakimi litovskimi profesorami yakih vvazhali reakcijnimi bulo zaareshtovano ta vidpravleno do v yaznic i GULAGiv Rosiyi ta Kazahstanu U period z veresnya 1939 po lipen 1941 radyanska vlada zaareshtuvala ta deportuvala dev yatnadcyat polskih vikladachiv i kolishnih vikladachiv Universitetu Stefana Batoriya z yakih dev yatero zaginuli profesori Stanislav Civinskij Vladislav Yakovickij Yan Kempistij Yuzef Marcinkevich Tadeush Kolachinskij Potr Oficyalski Vlodzimyezh Godlovskij Kostyantin Pyetkevich i Kostyantin Sokol Sokolovskij p yat ostannih buli zhertvami Katinskoyi rizanini U 1941 roci misto bulo okupovane Nimechchinoyu i vsi vishi navchalni zakladi dlya polyakiv buli zakriti Z 1940 do veresnya 1944 roku pid naglyadom nimeckoyi okupacijnoyi vladi pid kerivnictvom litovskogo profesora ta aktivista Mikolasa Birzhishki Vilnyuskij universitet buv vidkritij dlya litovskih studentiv 1944 roku bagato polskih studentiv brali uchast v operaciyi Gostra Brama Bilshist iz nih zgodom buli zaareshtovani NKVD i zaznali represij za uchast u opori Armiyi Krajovoyi Radyanskij period Poshtova marka SRSR Vilnyuskomu universitetu 400 rokiv 1979 Osvicheni polyaki pislya Drugoyi svitovoyi vijni buli peremisheni do Polskoyi Narodnoyi Respubliki pid kerivnictvom Derzhavnoyi repatriacijnoyi sluzhbi U rezultati bagato kolishnih studentiv i profesoriv universitetu Stefana Batoriya vstupili do polskih universitetiv Shob pidtrimuvati zv yazok odin z odnim profesori virishili perevoditi cili fakulteti Pislya 1945 roku bilshist matematikiv gumanistiv i biologiv priyednalisya do Universitetu Mikoli Kopernika v Toruni todi yak ryad medichnih fakultetiv utvorili yadro shojno zasnovanogo Medichnogo universitetu Gdanska Torunskij universitet chasto vvazhayut prodovzhuvachem polskih tradicij Universitetu Stefana Batoriya U 1955 roci universitet buv nazvanij na chest Vincasa Kapsukasa Pislya nagorodzhennya ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora v 1971 roci i ordenom Druzhbi narodiv u 1979 roci jogo povna nazva do 1990 roku bula Vilnyuskij ordena Trudovogo Chervonogo Prapora ta ordena Druzhbi narodiv derzhavnij universitet imeni V Kapsukasa Popri strimuvannya radyanskoyi sistemi Vilnyuskij universitet ris i nabuvav znachennya ta rozvivav vlasnu litovsku identichnist Vilnyuskij universitet pochav zvilnyatisya vid radyanskoyi ideologiyi v 1988 roci zavdyaki politici glasnosti Pislya 1990 roku 11 bereznya 1990 roku Litva progolosila nezalezhnist i universitet vidnoviv avtonomiyu Z 1991 roku Vilnyuskij universitet ye pidpisantom Velikoyi hartiyi yevropejskih universitetiv Vin ye chlenom Yevropejskoyi asociaciyi universitetiv EUA ta Konferenciyi rektoriv universitetiv Baltiyi SuchasnistUniversitetskij dvir ta Cerkva sv Ivaniv Suchasne foto Universitet stanovlyat 11 fakultetiv biznes shkola institut mizhnarodnih vidnosin ta politichnih nauk ta Shaulyajska akademiya Takozh do universtietu nalezhat najstarisha v Litvi biblioteka 2 universitetskih likarni astronomichna observatoriya botanichnij sad kulturnij ta sportivnij centri vidavnictvo i Ivana Hrestitelya ta Ivana Bogoslova lit Sv Jono Krikstytojo ir Sv Jono apastalo ir evangelisto baznycia Stanom na zhovten 2022 roku pedagogichnij ta doslidnij personal skladav 3348 osib takozh universitet mav 23517 studentiv doktorantiv rezidentiv Rejtingi Vilnyuskij universitet zajmaye 400 te misce u rejtingu najkrashih universitetiv svitu za versiyeyu QS World University Rankings takozh zajmaye 19 tu poziciyu u regioni Yevropi sho rozvivayetsya ta Centralnij Aziyi Takozh stanom na 2022 rik zajmaye 801 shu poziciyu u spisku globalnih universitetiv za versiyeyu U S News amp World Report 701 shu 800 tu poziciyu u akademichnomu rejtingu svtovih universitetiv za versiyeyu Shanghai Ranking ta 801 shu 1000 nu poziciyu svitovogo rejtingu universitetiv 2023 roku za versiyeyu Times Higher Education Stanom na 2022 rik zajmaye 817 tu poziciyu u sviti u bibliometrichnomu rejtingu Lejdenskogo universiteta ta 772 gu u vebometrichnomu rejtingu universitetiv svitu Struktura Nazva pidrozdilu 1 Istorichnij fakultet 2 Komunikacijnij fakultet 3 Fakultet matematiki ta informatiki 4 Medichnij fakultet 5 Yuridichnij fakultet 6 Fizichnij fakultet 7 Filologichnij fakultet 8 Filosofskij fakultet 9 Fakultet himiyi ta prirodnichih nauk 10 Fakultet ekonomiki ta biznes administruvannya 11 Vilnyuska Biznes Shkola 13 Kaunaskij fakultet 14 Shaulyajska akademiya priyednanij u 2020 roci en 15 Institut mizhnarodnih vidnosin ta politichnih nauk 16 Centr nauk pro zhittya fakulteti instituti naukovi centri Biblioteka Viddilennya biblioteki ta Komunikacinij ta informacijnij centr u rajoni Sauletekis Dokladnishe Biblioteka Vilnyuskogo universitetu Istoriya universitetskoyi biblioteki vede svij pochatok vid chasiv biblioteki yezuyitskoyi kolegiyi yaka zgidno z zapovitom korolya Sigizmunda Avgusta otrimala pislya jogo smerti 7 lipnya 1572 roku bagati zbori knig korolya bibliofila U fondah biblioteki ponad 5 3 mln vidan sered nih 178 306 vidanih v XV XVIII stolittyah ponad 250 tis rukopisnih dokumentiv pochinayuchi z XIII stolittya U biblioteki ponad 27 tis chitachiv Kampus Shema ansamblyu Vilnyuskogo universitetu v istorichnomu centri Universitet zajmaye kilka budivel ta kompleksiv budivel u riznih rajonah Vilnyusa V ansambli Vilnyuskogo universitetu v istorichnomu centri mista roztashovuyutsya kostel Svyatih Ivaniv administraciya biblioteka istorichnij filologichnij ta filosofskij fakulteti Ansambl u centri mista skladayetsya z 13 budinkiv ta 13 vnutrishnih dvorikiv Fakulteti fiziki ekonomiki prava ta komunikaciyi a takozh biznes shkola Centr nauk pro zhittya ta informacijnij centr roztashovani v rajoni Sauletekis RektoriDokladnishe Rektori Vilnyuskogo universitetu Na choli universitetu stoyit rektor Do 2014 roku obiravsya Senatom u sposib vidpovidno do proceduri u Statuti universitetu Nini obrayetsya Universitetskoyu radoyu Z 22 sichnya 2020 roku rektorom Vilnyuskogo universitetu ye Rimvidas Petrauskas Vidomi lyudiAdam Mickevich vvazhayetsya odnim iz najkrashih yevropejskih poetiv Vikladachi Alfredas Bumblauskas istorik Edvardas Gudavichus istorik Yan Rustem profesor zhivopisu Dzhozef Sanders hudozhnik ta graver Karsavin Lev Platonovich filosof ta istorik Konstantinas Sirvidas leksikograf Zigmas Zinkyavichyus lingvist ta profesor Yuras Banis fizik Vipuskniki Oleksander Hodzko poet Ablamovich Ignatij Karlovich pedagog Jonas Kubilyus matematik Salomeya Zaksajte shahistka pravoznavec Adam Yezhi Chartorijskij Simonas Daukantas istorik Domejko Ignatij Ipolitovich zasnovnik Universitetu Santyago Georg Forster prirodoznavec ta etnolog Jogan Peter Frank likar Mariya Gimbutas arheolog Aleksandr Karol Groza poet Stanislav Bonifacij Yundzill botanik Yuzef Ignacij Krashevskij pismennik Joahim Lelevel istorik ta politichnij diyach Genrik Lovmyanskij istorik Adam Mickevich poet Cheslav Milosh poet Nobelivskij laureat Gitanas Nauseda prezident Litvi Karol Podchashinskij arhitektor Macej Sarbevskij poet Senkovskij Osip Ivanovich shodoznavec ta zhurnalist Kazimir Semenovich inzhener i teoretik artileriyi Virdzhinyus Shikshnis biohimik Yuliush Slovackij poet Yan Snyadeckij astronom Andzhej Snyadeckij biolog ta likar Tomas Venclova pismennik ta perekladach Albert Viyuk Koyalovich istorik Yakub Vuyek perekladach ta filosof Tomash Zan poet Takozh v universiteti buv vilnim sluhachem Taras Shevchenko PrimitkiDirectory of Open Access Journals 2003 d Track Q1227538 https www vu lt apiemus dokumentai https www vu lt en about vu facts and figures https eua eu about member directory html 2015 Facts and Figures www vu lt web archive org 9 chervnya 2021 Arhiv originalu za 9 chervnya 2021 Procitovano 28 listopada 2022 Zinkevicius Zigmas 1984 1995 Lietuviu kalbos istorija Vilnius ISBN 5 420 00102 0 OCLC 12214175 O Connor Kevin 2006 Culture and customs of the Baltic states Westport Conn Greenwood Press ISBN 0 313 33125 1 OCLC 62281692 Cornis Pope Marcel Neubauer John 2004 2007 History of the literary cultures of East Central Europe junctures and disjunctures in the 19th and 20th centuries Amsterdam J Benjamins Pub ISBN 1 58811 493 7 OCLC 613092407 Tapper Ted Palfreyman David 2005 Understanding mass higher education comparative perspectives on access London RoutledgeFalmer ISBN 0 203 00153 2 OCLC 62034137 Wandycz Piotr S 1974 The lands of partitioned Poland 1795 1918 Seattle University of Washington Press ISBN 0 295 95351 9 OCLC 902837 Egidijus Aleksandravicius Antanas Kulakauskas Pod wladza carow Litwa w XIX wieku Krakow 1996 s 79 80 Gawronska Garstka Magdalena Uniwersytet Stefana Batorego w Wilnie uczelnia ziem polnocno wschodnich Drugiej Rzeczypospolitej 1919 1939 w swietle zrodel ISBN 978 83 65483 16 4 OCLC 1004427103 A Srebrakowski Uniwersytet Stefana Batorego w Wilnie 1919 1939 16 lipnya 2020 u Wayback Machine Aleksander Srebrakowski Litwa i Litwini na USB 16 lipnya 2020 u Wayback Machine Aleksander Srebrakowski Bialorus i Bialorusini na Uniwersytecie Stefana Batorego w Wilnie 16 lipnya 2020 u Wayback Machine Aleksander Srebrakowski 1993 Sejm Wilenski 1922 roku idea i jej realizacja Wydawn Uniwersytetu Wroclawskiego ISBN 83 229 0968 3 OCLC 246759674 www lituanus org Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2022 Procitovano 28 listopada 2022 Aleksander Srebrakowski Litwa i Litwini na USB 2020 07 16 u Wayback Machine Aleksander Srebrakowski Bialorus i Bialorusini na Uniwersytecie Stefana Batorego w Wilnie 2020 07 16 u Wayback Machine Melzer Emanuel 1997 No way out the politics of Polish Jewry 1935 1939 Hebrew Union College Press s 74 76 ISBN 978 0 87820 418 2 PDF web archive org 16 lipnya 2020 Arhiv originalu PDF za 16 lipnya 2020 Procitovano 28 listopada 2022 Hass Ludwik 1999 Wolnomularze polscy w kraju i na swiecie 1821 1999 slownik biograficzny vid Wyd 1 Warszawa Rytm ISBN 83 87893 52 8 OCLC 44905269 Legvold Robert Trenin Dmitri 2002 The End of Eurasia Russia on the Border between Geopolitics and Globalization Foreign Affairs T 81 1 s 222 doi 10 2307 20033052 ISSN 0015 7120 Procitovano 29 listopada 2022 Liekis Sarunas 2010 1939 the year that changed everything in Lithuania s history Amsterdam Rodopi ISBN 978 90 420 2762 6 OCLC 497573718 Redzik Adam Polish Universities During the Second World War PDF Polish Ukrainian University in Lublin Tarkowski Mikolaj PDF Arhiv originalu PDF za 27 lyutogo 2008 Procitovano 29 listopada 2022 Vilnius university history PDF www vu lt Procitovano 29 listopada 2022 Vilnius University www usnews com ShanghaiRanking Univiersities www shanghairanking com Procitovano 30 listopada 2022 Vilnius University Times Higher Education THE angl 29 chervnya 2022 Procitovano 30 listopada 2022 Studies CWTS Centre for Science and Technology CWTS Leiden Ranking CWTS Leiden Ranking angl Procitovano 30 listopada 2022 Welcome to Ranking Web of Universities Webometrics ranks 30000 institutions Ranking Web of Universities Webometrics ranks 30000 institutions www webometrics info Procitovano 30 listopada 2022 Voronich A Cepelin u Litvi ne dirizhabl a nacionalna strava Visokij zamok 2016 118 5518 20 26 zhovt S 13 Dzherela pl Vilnyuskij universitet 2 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 562 ISBN 966 00 0734 5 Posilannyawww vu lt oficijnij sajt universitetu 8 veresnya 2008 u Wayback Machine www mb vu lt oficijnij sajt biblioteki universitetu 19 listopada 2016 u Wayback Machine