Міхал Чайковський (пол. Michał Czajkowski), також Мехмет Садик-паша (тур. Mehmet Sadık Paşa) та Миха́йло Чайко́вський (29 вересня 1804, Гальчин, Житомирський повіт, Волинська губернія — 4 січня 1886, Бірки, Козелецький повіт, Чернігівська губернія) — український політичний та військовий діяч. Письменник. Представник так званої «української школи» в польськомовній літературі XIX століття. Брав участь у Листопадовому повстанні 1830—1831, згодом в еміграції (Париж і Константинополь, там 1850 року перейшов на османську службу та прийняв іслам як Садик-паша). Нащадок гетьмана Івана Брюховецького. Народився недалеко від «святої Кодні», про що сам зазначає у своїх спогадах.
Михайло Чайковський | |
---|---|
Michał Czajkowski | |
![]() | |
Псевдо | Садик Паша |
Народився | 17 (29) вересня 1804 або 29 вересня 1804 Гальчин, Солотвинська волость, Житомирський повіт, Волинська губернія, Російська імперія |
Помер | 6 січня 1886(81 рік) Бірки, Козелецький повіт, Чернігівська губернія, Російська імперія |
Підданство | ![]() ![]() |
Діяльність | прозаїк-романіст, військовослужбовець, політичний активіст, журналіст, письменник, поет |
Alma mater | Варшавський університет |
Знання мов | польська[2] |
Конфесія | іслам і католик, що не сповідує віру |
Рід | d і Q63531200? |
Батько | Станіслав Чайковський |
Діти | d |
Нагороди | |
| |
|
Під час Кримської війни організував козацькі сотні на османському боці. 1873 повернувся до Російської імперії і прийняв православ'я. Чайковський — автор популярних повістей з історії Козаччини, виданих польською мовою та перекладених різними мовами: «Powiésci Kozackie» (1837), «Wernyhora» (1838), «Kirdżali» (1839), «Koszowata» (1841), «Owruczanin» (1841) та ін.
Біографія
Народився Михайло Чайковський 29 вересня 1804 року в селі Галчинець (тепер Гальчин) Житомирського повіту Волинської губернії в давній українській (сполонізованій) родині. Батько — Станіслав Чайковський, шляхтич з Волині. Мати Михайла — Петронеля — була правнучкою гетьмана Івана Брюховецького, двоє дідів воювали під запорозькими знаменами (один загинув під час оборони Січі 1775 року).
Батько М.Чайковського помер рано. Опіку над хлопцем взяв його дід- войський[] Михайло Глембоцький. У 1812-му Гленбоцький воював на боці Наполеона, був легко поранений у Бородінській битві, а в бою на Березині урятував Бонапарта від полону, давши йому свого коня. Згодом у власному маєтку тримав озброєний загін — 200 осіб у козацьких одностроях — і друкував газету накладом 20 примірників.
Вчився у Бердичеві, в ліцеї Джона Воллсея. У 1825 році — їде до Варшави. Там знайомиться з Адамом Чарторийським, поетом з Кременця Юліушем Словацьким, Адамом Міцкевичем, Великим князем Костянтином Павловичем — намісником Польщі. У 1826 році Костянтин Павлович познайомив Михайла зі своїм братом Миколою І. Імператор запропонував Чайковському посаду при дворі та чин камер-юнкера, але той відмовився.
У 1830 році почалося Листопадове повстання, Чайковський розпустив кріпаків, створив добровільні козацькі загони і влився в повстанське військо. Заслужив від польського уряду звання лейтенанта і Золотий Хрест за відвагу. Після придушення повстання емігрував до Франції. Його маєток конфіскували, а самого Чайковського на території Російської імперії оголосили персоною нон грата.
Працював у французьких газетах. У 1837 році опублікував свій перший художній твір польською мовою «Козацькі повісті» («Powiesci kozackie»). Протягом наступних семи років вийшло ще декілька томів його романів, повістей та оповідань. Найвагоміші — роман «Гетьман України» («Hetman Ukrainy») про життя Івана Виговського та роман «Вернигора» про гайдамацьке повстання 1768 року.
У Парижі підтримує тісні контакти з Чарторийським, Міцкевичем, Словацьким, Красинським, Норвідом, Лелевелем, Мохнацьким, Дембовським. За завданням Чарторийського Чайковський їде з таємною місією на Балкани. Всі дії були спрямовані на одне — послабити Росію. У вересні 1842-го Чайковський ініціював переворот у Сербії, внаслідок чого на Балканах послабився російський вплив. Далі — замирення конфлікту в Добруджі (між запорожцями та некрасовцями).
Дослідники стверджують, що в 1845-му Чайковський намагався підняти повстання в Україні. Є підстави вважати, що знаменитий програмовий твір кирило-мефодіївців «Закон Божий, або Книга Буття українського народу» — теж робота Чайковського. У своїх спогадах Костомаров писав: «Свого часу на Волині дістав я польською мовою написаний твір з вкрапленнями мало-російської, який приписувався якомусь з польських емігрантів з України, який я тоді переклав…». Співробітничав з Духінським. Міністр внутрішніх справ Росії граф Орлов у доповідній імператору писав, що волелюбні ідеї потрапили в Україну через емісарів, «керівник яких, Чайковський, перебуває в Константинополі».
Козацький кошовий
18 грудня 1850 року Чайковський приймає іслам і стає Садик-Пашею. Він розпочинає переговори з османським урядом про формування козацьких загонів. Міністр закордонних справ після тривалих консультацій із султаном погоджується.
1851 року починають формувати перші «казак-алай». На початку 50-х загострилися російсько-турецькі відносини. У жовтні 1853-го Чайковський домігся розширення козацьких частин за рахунок поляків, болгар, румунів, угорців, османів і навіть євреїв. Сам розробив моделі одностроїв і наказав закупити для всіх козаків арабських рисаків. 20 жовтня 1853 року створено ініціативою Мехмеда Садик-паші (Михайла Чайковського) «Полк козаків оттоманських», згодом переформований в дивізію, а ще згодом — у корпус. 23 січня 1854 року османські козаки склали присягу. З Константинополя привезли знамено Запорозької Січі, а Садик-Паша отримав від султана титул «міріан-паша» (кошовий отаман). «Корпус козаків оттоманських» (називався також «дивізією козацькою», «дивізією польською», «корпусом козаків султанських») існував в різних варіантах від 1853 року до 1870-х років (згідно з польським істориком Єжи Латкою залишки полку козаків були розбиті російською артилерією при облозі Плевни 1877). Найактивніше в бойових діях підрозділ взяв участь у 1854 році при знятті облоги Сілістри та зайнятті Бухареста, згодом дислокувався в Добруджі. Після завершення Східної війни цей «іноземний легіон» сягав кількості 2000 шабель і багнетів.
У лютому 1854 військо Садик-Паші ввійшло в Бухарест, а сам він став губернатором Румунії. На початок березня його війська зайняли позиції на річці Прут, готуючись до боїв із росіянами. Та уряд Австрії почав тиснути на султана, вимагаючи відвести загони. Султан погодився, висловив подяку Чайковському і навіть присвоїв йому титул «Око, вухо і правиця престолу». Наступного року Чайковський отримує найвище військове звання — беглербея. Про нього пишуть у Франції, Великій Британії і навіть Сполучених Штатах. Він отримує нагороди іноземних держав.
1856 року — закінчилась російсько-турецька війна. У 1861 році помер Абдул-Меджид. Новий султан Османської імперії, Абдул-Азиз, досить прихильно ставився до Садика-Паші, але той почав підготовку державного перевороту з метою посадити на трон принца Мурада. Але змова провалилась. Зв'язавшись із російським послом Ігнатьєвим у Константинополі, він просить у імператора амністії та дозволу повернутися до Росії. 28 серпня 1872 року Олександр ІІ офіційно оголосив прощення Чайковському.
На початку 1873 року оселився в селі Бірки, Чернігівської губернії. Знову приймає православ'я. Упродовж 10 років живе в Києві, займається журналістикою, пише нові твори та спогади. В той час він отримував пристойну пожиттєву пенсію від Османської імперії (60 тисяч піастрів), яку згодом османи суттєво скоротили, а за іншими джерелами взагалі відмінили (Чайковський відмовився повернутись на військову службу до Османської імперії).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc0TDBONllYbHJiM2R6YTJsZlRXbGphR0ZzWHlVeU9ERTRNRFF0TVRnNE5pVXlPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UTNwaGVXdHZkM05yYVY5TmFXTm9ZV3hmSlRJNE1UZ3dOQzB4T0RnMkpUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Від останньої дружини-гречанки Ірини Теоскало у Чайковського народжується дочка, і сам імператор Олександр ІІ погоджується стати її хрещеним батьком. За гроші, подаровані імператором, він купує невеличку маєтність у с. Бірки в Остерському повіті Чернігівської губернії, де будує дім, який зберігся й понині.
Згодом молода дружина зрадила його з управителем маєтку. Чайковський з розпачу перебирається на хутір поблизу, де мешкає в убогій хатині разом зі своїм вірним супутником Адамом Морозовичем. Якось, повертаючись з лісу з хурою дров, той помирає від серцевого нападу. Цей удар остаточно ламає Чайковського.
В ніч з 17 на 18 січня 1886 р. він довго писав листи, а потім вистрілив у скроню з пістолета. Поховали його в с. Пархимів (нині Чернігівської обл.) поруч із Адамом Морозовичем.
Писемна спадщина М.Чайковського сягає 12 томів[].
Михайло Чайковський і Україна
Політичний світогляд Михайла Чайковського щодо України влучно охарактеризував історик польської літератури :
"Чайковський завжди вважав себе поляком, але ідея незалежної Польщі без сумніву була для нього другорядною справою. У його свідомості вона нерозривно пов'язана з ідеєю вільної України, і без неї повністю втрачала для нього привабливість і сенс. Русь Чайковський уявляв собі під владою ідеалізованої Польщі. Влада, проте, обмежувалася польським королем, який був далеким повелителем для України. Провідною ідеєю Чайковського було воскресіння Запорозької Січі, старої козацької України, у тій самій формі й характері, що існували в добу польської незалежності [тобто за старої Речі Посполитої]. Він вірив, що стара Україна була втіленням найвищих життєвих ідеалів, тому її воскресіння вважав справою не локального, а радше європейського і навіть світового значення… За цією «святою», за цією «божественною» Україною Чайковський тужив усе своє життя"
Матеріали з біографії Михайла Чайковського, за дослідженнями сучасного українського історика , який проживав в м. Остер поблизу сіл Пархимів та Борки Козелецького району Чернігівської області. Михайло Чайковський був тричі одружений — перша дружина померла рано в Парижі, залишивши йому чотирьох дітей — двох дівчаток і двох хлопчиків. Їхніми хрещеними родичами стали сам князь А.Чарторийський та Владислав Замойський. Друга дружина — розділила з ним всі труднощі життя та боротьби в Стамбулі. Похована під Стамбулом, в містечку Полонезкьой-Адамполь. Третя дружина «грецька царівна» — жила з ним в його квартирі в Києві та в селі Борки. Втекла від нього з якимось генералом чи прикажчиком. Михайло Чайковський наклав на себе руки, втративши перед цим вірного товариша козака Адама Морозовича. За легендою, їх поховали поруч в селі Пархимів. Могила сплюндрована в радянські часи. Мешканці села її розташування пам'ятають. Місце поховання визнано Польщею та Туреччиною.
Син Адам Чайковський був генералом у гвардії російського імператора Миколи ІІ. Його сліди губляться у Варшаві. Відомо, що частина його архіву та батьків архів, потрапили до Михайла Грушевського і той дещо видрукував у журналі в серії «За сто літ» / 1927 рік. Другий син, Владислав, став турецьким генералом. Брав участь в переозброєнні турецької армії. Згодом став губернатором однієї з областей. Старша дочка вийшла заміж за австрійського дипломата та жила у Відні. Її сліди втрачено. Молодша дочка вийшла заміж за гірничого інженера і жила в Стамбулі. Там також знаходиться дім Михайла Чайковського, який тепер носить назву «Дім-музей Адама Міцкевича».
Великий польський поет перебував в загонах Садика Паші /Михайла Чайковського/, заразився холерою та помер у нього на руках. Михайло Чайковський заснував в Османській імперії декілька міст. Серед них — місто Січ під Бургасом, яку сміливо можна вважати останньою січчю справжнього козацтва. Саме в Січі перебував один з командирів Францішек Кіркор у Адамполь-, де він був першим мером міста. Адампільці свято шанують пам'ять про Михайла Чайковського. Багато для збереження пам'яті про нього зробили Софія Рузу та мер міста Полонесков — Адамполь , польський громадський діяч , український політолог Кость Бондаренко, польська письменниця .
Свідчення стосовно Коліївщини
Михайло Станіславович Чайковський народився недалеко від тих місць, де колись вирувала Коліївщина: «Я народився в селі Гальчині, Волинської губ., Житомирського повіту, у Коднянському приході, в 13 верстах від Бердичева, цього торгового Єрусалима Ізраїлю у придніпровській Русі, в 9 верстах от „святої“ Кодні, де карали гайдамаків Ґонти та Залізняка мечем, колом та шибеницею у славу короля польського і Речі Посполитої. Такий жах був наведеним тоді на український люд, що до цього дня цей люд, промовляючи погрозу або прокляття, повторює: „щоб тебе свята Кодня не минула!“».
З дитинства спілкувався з багатьма учасниками тих подій, які воювали з обох боків, тому не дивно, що серед його документів збереглися цінні свідчення, які можуть посприяти відновленню історичної правди про ті страшні часи. Михайло Станіславович Чайковський, особисто знав сина губернатора Младановича, похресника Ґонти і з цього приводу у своїх спогадах він зазначає наступне: Був там також кс. Младанович, син уманського губернатора (управителя) під час різні; він був хрещеником Ґонти і був ним врятований. Тепер він був інвалідом монастиря і не ніс жодних обов'язків, а все тільки розповідав про уманську різню, про Україну, гайдамаків, Запоріжжя. Він все пам'ятав і все зображував у своїх розповідях живими фарбами.
Дивна справа — він не висловлював ані ненависті, ані раздратування проти Ґонти. Всю вину злочину він приписував Феліксу Потоцькому і польській шляхті. Ось слова, які я часто чув від нього: «навчили його читати, писати і потроху всяким наукам, а потім хотіли його бити, саджати в „гусак“; зробили його полковником, — а полковник він був справжній, тому що він краще знав військову справу, чим реґіментарі, бригадири і ротмістри, — а потім хотіли над ним познущатися, як над хамом, мужиком; і мураха кусає, якщо її зачіпають, а що вже людина, та й ще така як Ґонта? Пани наварили цього пива, а люд Божий повинен був його пити — і п'є, та ніяк не вип'є до дна».
Звернення до українських козаків Кубані
Михайло Чайковський — найімовірніший автор Звернення до українських козаків Кубані:
«До Панів Отаманів, Полковників, Сотників, Старшин и Панів Молодців Козацького Чорноморского Народу. В ім'я Святого Бога — в ім'я вільності та Свободи — в Ім'я Слави Козацької. Чорноморці, Славні Козаки, Кров від Крові Кістка від Кістки Старого Запоріжжя рідні браття мої, я до Вас промовляю з нашого Запоріжжя. Чиж Ви забули Наш Дніпро, Скити Наших Святих, стару Січ, православний Київ, і свободу під Королем Польщі, нашими Батьками, та військову славу Гетьманщини. Чиж все оце Ви забули, Чиж Вам як собакам Московському Царю повіки віків служити, Чиж вже Вам вільним синам Запоріжцям як рабам повіки віків у Московській неволі жити та Мерти. Ой нехай так не буде!
Ох чи не чуєте Панове Молодці як там із Польщі свобода і честь військова та слава в хмарах гуде. Вже і на Україні нашій над Дніпром, над Дніпром Соколи літають Короля Польщі, нашого Батька, виглядають. Увесь світ Французи, Італійці, Німці, Слов'яни, всі Народи Заходу, стали вільними та незалежними так як Син Божий Ісус Христос сказав. Прийде моє Панство в прийшло. Бусурман Царгородський дає волю та свободу народам свого Царства. Тільки єдиний Московський Цар, пів Німця пів Татарина, хоче над рабами панувати і Християнські народи у Сибір гнати, батогом володіти. Не вами, не нами того Антихриста підтримувати.
Наставте вуха, як там гомонить у Польщі. Всім людям свобода та вільність, повіки віків не буде ні Панщини, ні підданства, земля буде для всіх, всі будуть дідичами, як не шляхтич буде хоробрим та розумним, то буде і Гетьманом і Воєводою. А як Князь який і Граф буде дурнем то й залишиться в дурнях. Не буде шляхти і не шляхти всі люди будуть однакові, всі браття між собою всі діти Польщі. Православна віра буде шанована. Така воля Короля така воля народу Польського.
Ну те Панове Молодці коні сідлати, та й до шаблі, до списа братися. Старшину, котра з Вами піде пошануйте як батьків. А ту, котра запродалась Московським Царям виженете як паршивих собак. І біжіть на Москаля в поміч Польщі, в поміч Україні. Нехай справдяться слова Вернигори.
Козаки з Ляхами побратаються як рідні браття, Москаля виженуть, а король дасть всьому народові вільність та свободу. Святий Бог Короля та увесь народ благословить, і буде щастя і все добре у Мирі.
Ну те Панове Молодці на коні та швидко і жваво, як поб'ємо Москаля, хто схоче над Дніпром жити, дістане і землю і все що треба. Хто схоче над Кубань вертатися, то й так зробить, а й там і там буде вільний та незалежний, Пан для себе і Пан у себе.
Браття наші, Лицарі наші, до нас прибувайте — Білий Ангел повіє над нами, вся Україна піки в руки станцює, і Святий Бог дасть нам славу, свободу і щастя повіки віків»
Вшанування пам'яті
Вулиця Міхала Чайковського у місті Звягель
Літературні твори та праці
Головні з них:
- «Powieści kozackie»[недоступне посилання з липня 2019] (1837)
- Owruczanin powiesc historyczna z 1812 roku [ 6 вересня 2018 у Wayback Machine.]
- пол. Kozaczyzna W Turcyi
- пол. „Wernyhora“ pdf [ 24 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- пол. „Kirdżali“ (1839)
- пол. „Ukrainki“
- пол. „Stefan Czarniecki“ (1840)
- пол. „Hetman Ukrainy“ (1841)
- пол. „Dziwne życia Polaków i Polek“
- пол. „Bolgaria“
- пол. „Bosnia“
- пол. „Nemolaka“
У 1862–1873 його твори[недоступне посилання з липня 2019] було видано у 12 томах. З останніх творів велику вагу має «Воспоминания», що представляють автобіографічний та історичний інтерес (друкувались у журналі «Русская Старина» з листопада 1895 року).
Переклади українською
У 2020 році у видавництві Пропала грамота вийшов переклад двох творів Чайковського: «Спогадів Садик-паші — Михайла Чайковського» та «Кампанії над Дунаєм та в Мунтенії у час Кримської війни 1854—1855», які вийшли під однією обкладинкою.
- Михайло Чайковський. : «Спогади Садик-паші — Михайла Чайковського» та «Кампанія над Дунаєм та в Мунтенії у час Кримської війни 1854-1855» = «Pamiętniki Sadyka Paszy — Michała Czajkowskiego», «Kampanja nad Dunajem i w Multanach w czasie Krysmkiej Wojny 1854-1855» / упорядник Олександр Алфьоров, пер. з пол. Олеся Ісаюк, Євген Білоножко. — К. : Пропала грамота, 2020. — 608 с. — 2000 екз. — .
Див. також
Примітки
- Library of the World's Best Literature / за ред. Ч. Д. Уорнер — 1897.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Костриця, М. Ю. (2005). Постаті землі Бердичівської : Історико-краєзнавчі нариси. Т.1 (українською) . Житомир: Косенко. с. 34—39. ISBN .
- Молодико, В. (2019). Місто з глибини віків: Книга історико-краєзнавчих розвідок у минуле Радомишля (українською) . Житомир: Євенок О. О. с. 106—109. ISBN .
- Мокрицький, Г.; Кондратюк, Р (2017). Європейська Житомирщина : український вимір. Національно-визвольні змагання українців : постаті, події, міста та села : історико-кроаєзнавчий та біографічний словник 555 статей-гасел (українською) . Житомир: Волинь. с. 147—148. ISBN .
Література
- Михайло Чайковський. Шляхта обирає авантюризм. Мемуари. Спомини Садик-паші. Кампанія над Дунаєм та в Мунтенії в часи Кримської війни 1854—1855. К.: Пропала грамота, 2020.- 608с. [ 13 червня 2021 у Wayback Machine.]
- Александър Златанов. Казак алаят на Садък Паша. // Известия на Института за исторически изследвания, т. 32, 2015, 66 — 78
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Дмитро Білий. Чорноморське козацьке військо в планах польського національно-визвольного руху середини XIX ст. // Схід, 2008, № 6 (90).
- І. Лисяк-Рудницький Козацький проект Михайла Чайковського // І.Лисяк-Рудницький. Історичні есе. Київ: Основи, 1994, т. 1, с. 255.]
- Михайло Чайковський — найзагадковіший персонаж української історії [ 12 листопада 2011 у Wayback Machine.]
- Єршов Володимир Особливості мемуаризації простору Правобережної України у творчості Михайла Чайковського [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.] // Волинь-Житомирщина. — 2009. — № 18.
- http://www.vostlit.info/Texts/Dokumenty/Turk/XIX/1820-1840/Sadyk_pasha/text1.htm [ 22 грудня 2020 у Wayback Machine.]
- http://exlibris.org.ua/hajdamaky/czajkowski.html [ 6 січня 2009 у Wayback Machine.]
- http://history.org.ua/JournALL/chorn/chorn_2011_6/chorn_2011_6.pdf [ 19 червня 2018 у Wayback Machine.]
- Володимир Полторак. Список іменний корпусу козаків оттоманських 1857 р. [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Корсак Іван Отаман Чайка: роман / І. Ф. Корсак. — К.: Ярославів Вал, 2010.- 187с.
- Володимир Полторак. Документи про Михайла Чайковського в Державному архіві Одеської області[недоступне посилання з липня 2019]
- Климчук А. Михал Чайковський — постать в Кримській війні [ 14 липня 2014 у Wayback Machine.]
- Володимир Полторак. [ 1 липня 2016 у Wayback Machine.] Адам Чайковський у чотирикутнику Париж — Стамбул — Петербург— Варшава [ 1 липня 2016 у Wayback Machine.]
- Молодико В. Бурхливий вир Михайла Чайковського [ 19 квітня 2017 у Wayback Machine.].
Посилання
- Чайковський Міхал // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 706-707.
Посилання
- Чайковський Михайло // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1967. — Т. 8, кн. XVI : Літери Уш — Я. — С. 2040. — 1000 екз.
- Чайка-Чайковський Міхал // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Chajkovskij Mihal Chajkovskij pol Michal Czajkowski takozh Mehmet Sadik pasha tur Mehmet Sadik Pasa ta Miha jlo Chajko vskij 29 veresnya 1804 Galchin Zhitomirskij povit Volinska guberniya 4 sichnya 1886 Birki Kozeleckij povit Chernigivska guberniya ukrayinskij politichnij ta vijskovij diyach Pismennik Predstavnik tak zvanoyi ukrayinskoyi shkoli v polskomovnij literaturi XIX stolittya Brav uchast u Listopadovomu povstanni 1830 1831 zgodom v emigraciyi Parizh i Konstantinopol tam 1850 roku perejshov na osmansku sluzhbu ta prijnyav islam yak Sadik pasha Nashadok getmana Ivana Bryuhoveckogo Narodivsya nedaleko vid svyatoyi Kodni pro sho sam zaznachaye u svoyih spogadah Mihajlo ChajkovskijMichal CzajkowskiPsevdo Sadik PashaNarodivsya 17 29 veresnya 1804 abo 29 veresnya 1804 1804 09 29 Galchin Solotvinska volost Zhitomirskij povit Volinska guberniya Rosijska imperiyaPomer 6 sichnya 1886 1886 01 06 81 rik Birki Kozeleckij povit Chernigivska guberniya Rosijska imperiyaPiddanstvo Rosijska imperiya Osmanska imperiyaDiyalnist prozayik romanist vijskovosluzhbovec politichnij aktivist zhurnalist pismennik poetAlma mater Varshavskij universitetZnannya mov polska 2 Konfesiya islam i katolik sho ne spoviduye viruRid d i Q63531200 Batko Stanislav ChajkovskijDiti dNagorodi Virtuti Militari Zolotij Hrest GerbRoboti u Vikidzherelah Mediafajli u Vikishovishi Pid chas Krimskoyi vijni organizuvav kozacki sotni na osmanskomu boci 1873 povernuvsya do Rosijskoyi imperiyi i prijnyav pravoslav ya Chajkovskij avtor populyarnih povistej z istoriyi Kozachchini vidanih polskoyu movoyu ta perekladenih riznimi movami Powiesci Kozackie 1837 Wernyhora 1838 Kirdzali 1839 Koszowata 1841 Owruczanin 1841 ta in BiografiyaNarodivsya Mihajlo Chajkovskij 29 veresnya 1804 roku v seli Galchinec teper Galchin Zhitomirskogo povitu Volinskoyi guberniyi v davnij ukrayinskij spolonizovanij rodini Batko Stanislav Chajkovskij shlyahtich z Volini Mati Mihajla Petronelya bula pravnuchkoyu getmana Ivana Bryuhoveckogo dvoye didiv voyuvali pid zaporozkimi znamenami odin zaginuv pid chas oboroni Sichi 1775 roku Batko M Chajkovskogo pomer rano Opiku nad hlopcem vzyav jogo did vojskij utochniti Mihajlo Glembockij U 1812 mu Glenbockij voyuvav na boci Napoleona buv legko poranenij u Borodinskij bitvi a v boyu na Berezini uryatuvav Bonaparta vid polonu davshi jomu svogo konya Zgodom u vlasnomu mayetku trimav ozbroyenij zagin 200 osib u kozackih odnostroyah i drukuvav gazetu nakladom 20 primirnikiv Vchivsya u Berdichevi v liceyi Dzhona Vollseya U 1825 roci yide do Varshavi Tam znajomitsya z Adamom Chartorijskim poetom z Kremencya Yuliushem Slovackim Adamom Mickevichem Velikim knyazem Kostyantinom Pavlovichem namisnikom Polshi U 1826 roci Kostyantin Pavlovich poznajomiv Mihajla zi svoyim bratom Mikoloyu I Imperator zaproponuvav Chajkovskomu posadu pri dvori ta chin kamer yunkera ale toj vidmovivsya U 1830 roci pochalosya Listopadove povstannya Chajkovskij rozpustiv kripakiv stvoriv dobrovilni kozacki zagoni i vlivsya v povstanske vijsko Zasluzhiv vid polskogo uryadu zvannya lejtenanta i Zolotij Hrest za vidvagu Pislya pridushennya povstannya emigruvav do Franciyi Jogo mayetok konfiskuvali a samogo Chajkovskogo na teritoriyi Rosijskoyi imperiyi ogolosili personoyu non grata Pracyuvav u francuzkih gazetah U 1837 roci opublikuvav svij pershij hudozhnij tvir polskoyu movoyu Kozacki povisti Powiesci kozackie Protyagom nastupnih semi rokiv vijshlo she dekilka tomiv jogo romaniv povistej ta opovidan Najvagomishi roman Getman Ukrayini Hetman Ukrainy pro zhittya Ivana Vigovskogo ta roman Vernigora pro gajdamacke povstannya 1768 roku U Parizhi pidtrimuye tisni kontakti z Chartorijskim Mickevichem Slovackim Krasinskim Norvidom Lelevelem Mohnackim Dembovskim Za zavdannyam Chartorijskogo Chajkovskij yide z tayemnoyu misiyeyu na Balkani Vsi diyi buli spryamovani na odne poslabiti Rosiyu U veresni 1842 go Chajkovskij iniciyuvav perevorot u Serbiyi vnaslidok chogo na Balkanah poslabivsya rosijskij vpliv Dali zamirennya konfliktu v Dobrudzhi mizh zaporozhcyami ta nekrasovcyami Doslidniki stverdzhuyut sho v 1845 mu Chajkovskij namagavsya pidnyati povstannya v Ukrayini Ye pidstavi vvazhati sho znamenitij programovij tvir kirilo mefodiyivciv Zakon Bozhij abo Kniga Buttya ukrayinskogo narodu tezh robota Chajkovskogo U svoyih spogadah Kostomarov pisav Svogo chasu na Volini distav ya polskoyu movoyu napisanij tvir z vkraplennyami malo rosijskoyi yakij pripisuvavsya yakomus z polskih emigrantiv z Ukrayini yakij ya todi pereklav Spivrobitnichav z Duhinskim Ministr vnutrishnih sprav Rosiyi graf Orlov u dopovidnij imperatoru pisav sho volelyubni ideyi potrapili v Ukrayinu cherez emisariv kerivnik yakih Chajkovskij perebuvaye v Konstantinopoli Kozackij koshovijAdam Mickevich z Mihajlom Chajkovskim v Osmanskij imperiyi 18 grudnya 1850 roku Chajkovskij prijmaye islam i staye Sadik Pasheyu Vin rozpochinaye peregovori z osmanskim uryadom pro formuvannya kozackih zagoniv Ministr zakordonnih sprav pislya trivalih konsultacij iz sultanom pogodzhuyetsya 1851 roku pochinayut formuvati pershi kazak alaj Na pochatku 50 h zagostrilisya rosijsko turecki vidnosini U zhovtni 1853 go Chajkovskij domigsya rozshirennya kozackih chastin za rahunok polyakiv bolgar rumuniv ugorciv osmaniv i navit yevreyiv Sam rozrobiv modeli odnostroyiv i nakazav zakupiti dlya vsih kozakiv arabskih risakiv 20 zhovtnya 1853 roku stvoreno iniciativoyu Mehmeda Sadik pashi Mihajla Chajkovskogo Polk kozakiv ottomanskih zgodom pereformovanij v diviziyu a she zgodom u korpus 23 sichnya 1854 roku osmanski kozaki sklali prisyagu Z Konstantinopolya privezli znameno Zaporozkoyi Sichi a Sadik Pasha otrimav vid sultana titul mirian pasha koshovij otaman Korpus kozakiv ottomanskih nazivavsya takozh diviziyeyu kozackoyu diviziyeyu polskoyu korpusom kozakiv sultanskih isnuvav v riznih variantah vid 1853 roku do 1870 h rokiv zgidno z polskim istorikom Yezhi Latkoyu zalishki polku kozakiv buli rozbiti rosijskoyu artileriyeyu pri oblozi Plevni 1877 Najaktivnishe v bojovih diyah pidrozdil vzyav uchast u 1854 roci pri znyatti oblogi Silistri ta zajnyatti Buharesta zgodom dislokuvavsya v Dobrudzhi Pislya zavershennya Shidnoyi vijni cej inozemnij legion syagav kilkosti 2000 shabel i bagnetiv U lyutomu 1854 vijsko Sadik Pashi vvijshlo v Buharest a sam vin stav gubernatorom Rumuniyi Na pochatok bereznya jogo vijska zajnyali poziciyi na richci Prut gotuyuchis do boyiv iz rosiyanami Ta uryad Avstriyi pochav tisnuti na sultana vimagayuchi vidvesti zagoni Sultan pogodivsya visloviv podyaku Chajkovskomu i navit prisvoyiv jomu titul Oko vuho i pravicya prestolu Nastupnogo roku Chajkovskij otrimuye najvishe vijskove zvannya beglerbeya Pro nogo pishut u Franciyi Velikij Britaniyi i navit Spoluchenih Shtatah Vin otrimuye nagorodi inozemnih derzhav 1856 roku zakinchilas rosijsko turecka vijna U 1861 roci pomer Abdul Medzhid Novij sultan Osmanskoyi imperiyi Abdul Aziz dosit prihilno stavivsya do Sadika Pashi ale toj pochav pidgotovku derzhavnogo perevorotu z metoyu posaditi na tron princa Murada Ale zmova provalilas Zv yazavshis iz rosijskim poslom Ignatyevim u Konstantinopoli vin prosit u imperatora amnistiyi ta dozvolu povernutisya do Rosiyi 28 serpnya 1872 roku Oleksandr II oficijno ogolosiv proshennya Chajkovskomu Na pochatku 1873 roku oselivsya v seli Birki Chernigivskoyi guberniyi Znovu prijmaye pravoslav ya Uprodovzh 10 rokiv zhive v Kiyevi zajmayetsya zhurnalistikoyu pishe novi tvori ta spogadi V toj chas vin otrimuvav pristojnu pozhittyevu pensiyu vid Osmanskoyi imperiyi 60 tisyach piastriv yaku zgodom osmani suttyevo skorotili a za inshimi dzherelami vzagali vidminili Chajkovskij vidmovivsya povernutis na vijskovu sluzhbu do Osmanskoyi imperiyi Mihajlo Chajkovskij v Ukrayini Vid ostannoyi druzhini grechanki Irini Teoskalo u Chajkovskogo narodzhuyetsya dochka i sam imperator Oleksandr II pogodzhuyetsya stati yiyi hreshenim batkom Za groshi podarovani imperatorom vin kupuye nevelichku mayetnist u s Birki v Osterskomu poviti Chernigivskoyi guberniyi de buduye dim yakij zberigsya j ponini Zgodom moloda druzhina zradila jogo z upravitelem mayetku Chajkovskij z rozpachu perebirayetsya na hutir poblizu de meshkaye v ubogij hatini razom zi svoyim virnim suputnikom Adamom Morozovichem Yakos povertayuchis z lisu z huroyu drov toj pomiraye vid sercevogo napadu Cej udar ostatochno lamaye Chajkovskogo V nich z 17 na 18 sichnya 1886 r vin dovgo pisav listi a potim vistriliv u skronyu z pistoleta Pohovali jogo v s Parhimiv nini Chernigivskoyi obl poruch iz Adamom Morozovichem Pisemna spadshina M Chajkovskogo syagaye 12 tomiv dzherelo Mihajlo Chajkovskij i UkrayinaPolitichnij svitoglyad Mihajla Chajkovskogo shodo Ukrayini vluchno oharakterizuvav istorik polskoyi literaturi Chajkovskij zavzhdi vvazhav sebe polyakom ale ideya nezalezhnoyi Polshi bez sumnivu bula dlya nogo drugoryadnoyu spravoyu U jogo svidomosti vona nerozrivno pov yazana z ideyeyu vilnoyi Ukrayini i bez neyi povnistyu vtrachala dlya nogo privablivist i sens Rus Chajkovskij uyavlyav sobi pid vladoyu idealizovanoyi Polshi Vlada prote obmezhuvalasya polskim korolem yakij buv dalekim povelitelem dlya Ukrayini Providnoyu ideyeyu Chajkovskogo bulo voskresinnya Zaporozkoyi Sichi staroyi kozackoyi Ukrayini u tij samij formi j harakteri sho isnuvali v dobu polskoyi nezalezhnosti tobto za staroyi Rechi Pospolitoyi Vin viriv sho stara Ukrayina bula vtilennyam najvishih zhittyevih idealiv tomu yiyi voskresinnya vvazhav spravoyu ne lokalnogo a radshe yevropejskogo i navit svitovogo znachennya Za ciyeyu svyatoyu za ciyeyu bozhestvennoyu Ukrayinoyu Chajkovskij tuzhiv use svoye zhittya Materiali z biografiyi Mihajla Chajkovskogo za doslidzhennyami suchasnogo ukrayinskogo istorika yakij prozhivav v m Oster poblizu sil Parhimiv ta Borki Kozeleckogo rajonu Chernigivskoyi oblasti Mihajlo Chajkovskij buv trichi odruzhenij persha druzhina pomerla rano v Parizhi zalishivshi jomu chotiroh ditej dvoh divchatok i dvoh hlopchikiv Yihnimi hreshenimi rodichami stali sam knyaz A Chartorijskij ta Vladislav Zamojskij Druga druzhina rozdilila z nim vsi trudnoshi zhittya ta borotbi v Stambuli Pohovana pid Stambulom v mistechku Polonezkoj Adampol Tretya druzhina grecka carivna zhila z nim v jogo kvartiri v Kiyevi ta v seli Borki Vtekla vid nogo z yakimos generalom chi prikazhchikom Mihajlo Chajkovskij naklav na sebe ruki vtrativshi pered cim virnogo tovarisha kozaka Adama Morozovicha Za legendoyu yih pohovali poruch v seli Parhimiv Mogila splyundrovana v radyanski chasi Meshkanci sela yiyi roztashuvannya pam yatayut Misce pohovannya viznano Polsheyu ta Turechchinoyu Sin Adam Chajkovskij buv generalom u gvardiyi rosijskogo imperatora Mikoli II Jogo slidi gublyatsya u Varshavi Vidomo sho chastina jogo arhivu ta batkiv arhiv potrapili do Mihajla Grushevskogo i toj desho vidrukuvav u zhurnali v seriyi Za sto lit 1927 rik Drugij sin Vladislav stav tureckim generalom Brav uchast v pereozbroyenni tureckoyi armiyi Zgodom stav gubernatorom odniyeyi z oblastej Starsha dochka vijshla zamizh za avstrijskogo diplomata ta zhila u Vidni Yiyi slidi vtracheno Molodsha dochka vijshla zamizh za girnichogo inzhenera i zhila v Stambuli Tam takozh znahoditsya dim Mihajla Chajkovskogo yakij teper nosit nazvu Dim muzej Adama Mickevicha Velikij polskij poet perebuvav v zagonah Sadika Pashi Mihajla Chajkovskogo zarazivsya holeroyu ta pomer u nogo na rukah Mihajlo Chajkovskij zasnuvav v Osmanskij imperiyi dekilka mist Sered nih misto Sich pid Burgasom yaku smilivo mozhna vvazhati ostannoyu sichchyu spravzhnogo kozactva Same v Sichi perebuvav odin z komandiriv Francishek Kirkor u Adampol de vin buv pershim merom mista Adampilci svyato shanuyut pam yat pro Mihajla Chajkovskogo Bagato dlya zberezhennya pam yati pro nogo zrobili Sofiya Ruzu ta mer mista Poloneskov Adampol polskij gromadskij diyach ukrayinskij politolog Kost Bondarenko polska pismennicya Svidchennya stosovno KoliyivshiniMihajlo Stanislavovich Chajkovskij narodivsya nedaleko vid tih misc de kolis viruvala Koliyivshina Ya narodivsya v seli Galchini Volinskoyi gub Zhitomirskogo povitu u Kodnyanskomu prihodi v 13 verstah vid Berdicheva cogo torgovogo Yerusalima Izrayilyu u pridniprovskij Rusi v 9 verstah ot svyatoyi Kodni de karali gajdamakiv Gonti ta Zaliznyaka mechem kolom ta shibeniceyu u slavu korolya polskogo i Rechi Pospolitoyi Takij zhah buv navedenim todi na ukrayinskij lyud sho do cogo dnya cej lyud promovlyayuchi pogrozu abo proklyattya povtoryuye shob tebe svyata Kodnya ne minula Z ditinstva spilkuvavsya z bagatma uchasnikami tih podij yaki voyuvali z oboh bokiv tomu ne divno sho sered jogo dokumentiv zbereglisya cinni svidchennya yaki mozhut pospriyati vidnovlennyu istorichnoyi pravdi pro ti strashni chasi Mihajlo Stanislavovich Chajkovskij osobisto znav sina gubernatora Mladanovicha pohresnika Gonti i z cogo privodu u svoyih spogadah vin zaznachaye nastupne Buv tam takozh ks Mladanovich sin umanskogo gubernatora upravitelya pid chas rizni vin buv hreshenikom Gonti i buv nim vryatovanij Teper vin buv invalidom monastirya i ne nis zhodnih obov yazkiv a vse tilki rozpovidav pro umansku riznyu pro Ukrayinu gajdamakiv Zaporizhzhya Vin vse pam yatav i vse zobrazhuvav u svoyih rozpovidyah zhivimi farbami Divna sprava vin ne vislovlyuvav ani nenavisti ani razdratuvannya proti Gonti Vsyu vinu zlochinu vin pripisuvav Feliksu Potockomu i polskij shlyahti Os slova yaki ya chasto chuv vid nogo navchili jogo chitati pisati i potrohu vsyakim naukam a potim hotili jogo biti sadzhati v gusak zrobili jogo polkovnikom a polkovnik vin buv spravzhnij tomu sho vin krashe znav vijskovu spravu chim regimentari brigadiri i rotmistri a potim hotili nad nim poznushatisya yak nad hamom muzhikom i muraha kusaye yaksho yiyi zachipayut a sho vzhe lyudina ta j she taka yak Gonta Pani navarili cogo piva a lyud Bozhij povinen buv jogo piti i p ye ta niyak ne vip ye do dna Zvernennya do ukrayinskih kozakiv KubaniMihajlo Chajkovskij najimovirnishij avtor Zvernennya do ukrayinskih kozakiv Kubani Do Paniv Otamaniv Polkovnikiv Sotnikiv Starshin i Paniv Molodciv Kozackogo Chornomorskogo Narodu V im ya Svyatogo Boga v im ya vilnosti ta Svobodi v Im ya Slavi Kozackoyi Chornomorci Slavni Kozaki Krov vid Krovi Kistka vid Kistki Starogo Zaporizhzhya ridni brattya moyi ya do Vas promovlyayu z nashogo Zaporizhzhya Chizh Vi zabuli Nash Dnipro Skiti Nashih Svyatih staru Sich pravoslavnij Kiyiv i svobodu pid Korolem Polshi nashimi Batkami ta vijskovu slavu Getmanshini Chizh vse oce Vi zabuli Chizh Vam yak sobakam Moskovskomu Caryu poviki vikiv sluzhiti Chizh vzhe Vam vilnim sinam Zaporizhcyam yak rabam poviki vikiv u Moskovskij nevoli zhiti ta Merti Oj nehaj tak ne bude Oh chi ne chuyete Panove Molodci yak tam iz Polshi svoboda i chest vijskova ta slava v hmarah gude Vzhe i na Ukrayini nashij nad Dniprom nad Dniprom Sokoli litayut Korolya Polshi nashogo Batka viglyadayut Uves svit Francuzi Italijci Nimci Slov yani vsi Narodi Zahodu stali vilnimi ta nezalezhnimi tak yak Sin Bozhij Isus Hristos skazav Prijde moye Panstvo v prijshlo Busurman Cargorodskij daye volyu ta svobodu narodam svogo Carstva Tilki yedinij Moskovskij Car piv Nimcya piv Tatarina hoche nad rabami panuvati i Hristiyanski narodi u Sibir gnati batogom voloditi Ne vami ne nami togo Antihrista pidtrimuvati Nastavte vuha yak tam gomonit u Polshi Vsim lyudyam svoboda ta vilnist poviki vikiv ne bude ni Panshini ni piddanstva zemlya bude dlya vsih vsi budut didichami yak ne shlyahtich bude horobrim ta rozumnim to bude i Getmanom i Voyevodoyu A yak Knyaz yakij i Graf bude durnem to j zalishitsya v durnyah Ne bude shlyahti i ne shlyahti vsi lyudi budut odnakovi vsi brattya mizh soboyu vsi diti Polshi Pravoslavna vira bude shanovana Taka volya Korolya taka volya narodu Polskogo Nu te Panove Molodci koni sidlati ta j do shabli do spisa bratisya Starshinu kotra z Vami pide poshanujte yak batkiv A tu kotra zaprodalas Moskovskim Caryam vizhenete yak parshivih sobak I bizhit na Moskalya v pomich Polshi v pomich Ukrayini Nehaj spravdyatsya slova Vernigori Kozaki z Lyahami pobratayutsya yak ridni brattya Moskalya vizhenut a korol dast vsomu narodovi vilnist ta svobodu Svyatij Bog Korolya ta uves narod blagoslovit i bude shastya i vse dobre u Miri Nu te Panove Molodci na koni ta shvidko i zhvavo yak pob yemo Moskalya hto shoche nad Dniprom zhiti distane i zemlyu i vse sho treba Hto shoche nad Kuban vertatisya to j tak zrobit a j tam i tam bude vilnij ta nezalezhnij Pan dlya sebe i Pan u sebe Brattya nashi Licari nashi do nas pribuvajte Bilij Angel poviye nad nami vsya Ukrayina piki v ruki stancyuye i Svyatij Bog dast nam slavu svobodu i shastya poviki vikiv Vshanuvannya pam yatiVulicya Mihala Chajkovskogo u misti ZvyagelLiteraturni tvori ta praciGolovni z nih Powiesci kozackie nedostupne posilannya z lipnya 2019 1837 Owruczanin powiesc historyczna z 1812 roku 6 veresnya 2018 u Wayback Machine pol Kozaczyzna W Turcyi pol Wernyhora pdf 24 veresnya 2016 u Wayback Machine pol Kirdzali 1839 pol Ukrainki pol Stefan Czarniecki 1840 pol Hetman Ukrainy 1841 pol Dziwne zycia Polakow i Polek pol Bolgaria pol Bosnia pol Nemolaka U 1862 1873 jogo tvori nedostupne posilannya z lipnya 2019 bulo vidano u 12 tomah Z ostannih tvoriv veliku vagu maye Vospominaniya sho predstavlyayut avtobiografichnij ta istorichnij interes drukuvalis u zhurnali Russkaya Starina z listopada 1895 roku Perekladi ukrayinskoyu U 2020 roci u vidavnictvi Propala gramota vijshov pereklad dvoh tvoriv Chajkovskogo Spogadiv Sadik pashi Mihajla Chajkovskogo ta Kampaniyi nad Dunayem ta v Munteniyi u chas Krimskoyi vijni 1854 1855 yaki vijshli pid odniyeyu obkladinkoyu Mihajlo Chajkovskij Spogadi Sadik pashi Mihajla Chajkovskogo ta Kampaniya nad Dunayem ta v Munteniyi u chas Krimskoyi vijni 1854 1855 Pamietniki Sadyka Paszy Michala Czajkowskiego Kampanja nad Dunajem i w Multanach w czasie Krysmkiej Wojny 1854 1855 uporyadnik Oleksandr Alforov per z pol Olesya Isayuk Yevgen Bilonozhko K Propala gramota 2020 608 s 2000 ekz ISBN 9786177918027 Div takozhKorpus kozakiv ottomanskihPrimitkiLibrary of the World s Best Literature za red Ch D Uorner 1897 d Track Q952614d Track Q19098835 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Kostricya M Yu 2005 Postati zemli Berdichivskoyi Istoriko krayeznavchi narisi T 1 ukrayinskoyu Zhitomir Kosenko s 34 39 ISBN 966 8123 36 0 Molodiko V 2019 Misto z glibini vikiv Kniga istoriko krayeznavchih rozvidok u minule Radomishlya ukrayinskoyu Zhitomir Yevenok O O s 106 109 ISBN 978 966 995 045 1 Mokrickij G Kondratyuk R 2017 Yevropejska Zhitomirshina ukrayinskij vimir Nacionalno vizvolni zmagannya ukrayinciv postati podiyi mista ta sela istoriko kroayeznavchij ta biografichnij slovnik 555 statej gasel ukrayinskoyu Zhitomir Volin s 147 148 ISBN 978 966 690 211 8 LiteraturaMihajlo Chajkovskij Shlyahta obiraye avantyurizm Memuari Spomini Sadik pashi Kampaniya nad Dunayem ta v Munteniyi v chasi Krimskoyi vijni 1854 1855 K Propala gramota 2020 608s 13 chervnya 2021 u Wayback Machine Aleksandr Zlatanov Kazak alayat na Sadk Pasha Izvestiya na Instituta za istoricheski izsledvaniya t 32 2015 66 78 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Dmitro Bilij Chornomorske kozacke vijsko v planah polskogo nacionalno vizvolnogo ruhu seredini XIX st Shid 2008 6 90 I Lisyak Rudnickij Kozackij proekt Mihajla Chajkovskogo I Lisyak Rudnickij Istorichni ese Kiyiv Osnovi 1994 t 1 s 255 Mihajlo Chajkovskij najzagadkovishij personazh ukrayinskoyi istoriyi 12 listopada 2011 u Wayback Machine Yershov Volodimir Osoblivosti memuarizaciyi prostoru Pravoberezhnoyi Ukrayini u tvorchosti Mihajla Chajkovskogo 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Volin Zhitomirshina 2009 18 http www vostlit info Texts Dokumenty Turk XIX 1820 1840 Sadyk pasha text1 htm 22 grudnya 2020 u Wayback Machine http exlibris org ua hajdamaky czajkowski html 6 sichnya 2009 u Wayback Machine http history org ua JournALL chorn chorn 2011 6 chorn 2011 6 pdf 19 chervnya 2018 u Wayback Machine Volodimir Poltorak Spisok imennij korpusu kozakiv ottomanskih 1857 r 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Korsak Ivan Otaman Chajka roman I F Korsak K Yaroslaviv Val 2010 187s Volodimir Poltorak Dokumenti pro Mihajla Chajkovskogo v Derzhavnomu arhivi Odeskoyi oblasti nedostupne posilannya z lipnya 2019 Klimchuk A Mihal Chajkovskij postat v Krimskij vijni 14 lipnya 2014 u Wayback Machine Volodimir Poltorak 1 lipnya 2016 u Wayback Machine Adam Chajkovskij u chotirikutniku Parizh Stambul Peterburg Varshava 1 lipnya 2016 u Wayback Machine Molodiko V Burhlivij vir Mihajla Chajkovskogo 19 kvitnya 2017 u Wayback Machine PosilannyaChajkovskij Mihal Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 6 T Ya S 706 707 PosilannyaChajkovskij Mihajlo Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1967 T 8 kn XVI Literi Ush Ya S 2040 1000 ekz Chajka Chajkovskij Mihal Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006