Козелецький повіт — адміністративно-територіальна одиниця Чернігівської губернії Російської імперії. Повітове місто — Козелець.
Козелецький повіт | ||||
![]() | ||||
![]() | ||||
Губернія | Чернігівська губернія | |||
---|---|---|---|---|
Центр | Козелець | |||
Створений | 1781 | |||
Площа | 3 171 км² | |||
Населення | 135 129 чоловік (на 1897 рік) осіб |
Історія
Повіт утворено 1781 року у складі Київського намісництва. У 1796 році увійшов до Малоросійської губернії (2-ого складу). 1802 року увійшов до Чернігівської губернії. 1923 року повіт скасовано, а його землі увійшли до Козелецького району Ніжинської округи.
Місцезнаходження
Повіт знаходився в південній частині губернії. На заході межував з Остерським, півночі Чернігівським, сході Ніжинським повітами Чернігівської губернії і з Полтавською губернією на півдні. Найбільша довжина з півночі на південь була 80 верст (85 км). Ширина на півночі 28 верст (30 км), на півдні 43 версти (46 км). Площа повіту становила 2 787 верст² або 290 328 десятин (3 171 км²).
Згідно з переписом населення Російської імперії 1897 року в повіті проживало 135 129 чоловік. З них 95,22 % — українці, 3,46 % — євреї, 0,99 % — росіяни. Станом на 1 січня 1913 року в повіті мешкало 172,3 тис. осіб (у Козельці — 6,3 тис.).
Адміністративний устрій
В повіті було 3 поліцейських стани, 5 земських ділянок, 12 волостей, 233 сільські общини.
Волость | Волосний центр | Кількість сільських общин |
---|---|---|
І стан | ||
Чемерська | Чемер | 24 |
Держанівська | Держанівка | 29 |
Олишівська | Олишівка | 17 |
Козелецька | Козелець | 66 |
ІІ стан | ||
Кобизька | Кобижча | 9 |
Бобровицька | Бобровиця | 9 |
Мостицька | Мостище | 14 |
ІІІ стан | ||
Новобасанська | Нова Басань | 16 |
Новобиківська | Новий Биків | 8 |
Вороньківська | Вороньки | 9 |
Щаснівська | Щаснівка | 9 |
Ярославська | Ярославка | 16 |
та місто Козелець із Київською, Передмісно-Миколаївською, Чернігівською слободами.
Приблизно 1907 року з Новобасанської волості було відокремлено Ядлівську з центром у Ядлівці.
Земство
Козелецьке повітове земство було утворене 1864 року. Воно завідувало освітою (окрім церковних шкіл), охороною здоров'я та ветеринарною справою, ремонтом та замощенням доріг тощо. Для реалізації цих функцій земство збирало місцеві податки з землі, промислових об'єктів, торговельних закладів тощо. Земська управа готувала різноманітні пропозиції для земських зборів та займалася поточними питаннями. На земських зборах приймалися важливі рішення, в тому числі з фінансових питань. Збори відбувалися щороку, зазвичай — восени кілька днів підряд (чергова сесія). Також часто навесні скликалась надзвичайна сесія.
Протягом 1881—1882 років Чернігівський статистичний відділ при губернській земській управі за підтримки Козелецького повітового земства провів колосальну роботу — зібрав та частково систематизував дані про населення та сільське господарство повіту: кількість населення за станами, віком та грамотністю, кількість худоби, характер ґрунтів та врожайність різних культур, кількість землі, вартість оренди тощо. Зокрема, протягом 2,5 місяців 1881 року було проведено подвірний опис повіту, на що повітове земство виділило 1000 рублів. Під дворами мались на увазі самостійні господарства, навіть якщо формально вони перебували в одному дворі з іншими родинами. Наслідком роботи стало видання майже на 400 сторінок, яке містить величезну кількість статистичної та описової інформації про всі поселення, окрім Козельця. До опису також не потрапила земля, що належала жителям інших повітів.
Протягом 1906—1916 виходив щотижневик «Листок объявлений Козелецкого уездного земства».
Серед не реалізованих проектів було введення нової військово-транспортної дороги Козелець — Данівка — Браниця з розгалуженням на Бобровицю та Кобижчу — Носівку, яка б замінила дві інші військово-транспортні дороги.
Освіта
1860 року Чернігівський архієпископ Філарет розпорядився відкрити церковно-приходські школи. Так, у повіті було відкрито 46 шкіл, які розміщувалися переважно в оселях священиків. 1861 року в них навчалося 525 учнів чоловічої статі та 146 — жіночої.
1866 року в Козелецькому повіті було 48 шкіл, серед яких церковно-приходських — 43 (2 — в Козельці), Міністерства Народної Освіти — 1 (приходська в Козельці у будівлі повітового училища), Палати Державного Майна — 4 (у Козарах, Кобижчі, Ярославці та Чемері — у окремих будівлях, виділених коштом громад). Серед приходських шкіл 12 було розміщено у громадських будинках, 2 — у церковних будинках, 29 — у будинках священно- та церковнослужителів, за що ті не отримували жодної нагороди. Загалом у школах навчалися 822 хлопця та 65 дівчат (усі — православні).
1881 року в повіті, окрім Козельця, на 108844 жителів було грамотних (разом із учнями шкіл) 5985 чоловіків та 796 жінок.
Станом на 1904 рік у повіті було 50 училищ, серед них — 1 3-класне міське училище, 2 2-класних міністерських сільських училищ, 1 парафіяльне міське училище, 1 міське початкове та 45 сільських початкових училищ. 46 училищ було розміщено в окремих побудованих для цього будівлях, 39 цілком відповідали своєму призначенню. На 154348 мешканців повіту був 4731 учень (4299 селян). У середньому на 1 училище припадало 3087 душ населення. На 65,2 % фінансування освіти здійснювалося земством, 14,2 % давали сільські громади, 11,7 % — держава. У середньому на навчання 1 учня було витрачено 9,65 рублів. Навчання забезпечувало 149 педагогів. Серед 610 випускників була 91 дівчина. Канікули приблизно збігалися з періодом польових робіт.
Також при деяких храмах працювали парафіяльні школи, що підпорядковувалися Чернігівській єпархії. Після відкриття в селах земських шкіл парафіяльні зазвичай припиняли свою діяльність.
Пізніше в Козельці почали діяти чоловіча гімназія (1912), жіноча прогімназія (1914), Козелецьке вище початкове училище (1913).
Медицина
Повіт було поділено на лікарняні округи. Окрім лікарні та богадільні Євреїнова в Козельці, станом на 1906 рік у повіті діяли лічниці в Олишівці, Ярославці та Кобижчі, амбулаторії в Новому Бикові та Щаснівці, приймальні в Чемері та Бобровиці.
Господарство
1868 року було відкрито Києво-Воронізьку залізничну лінію. На території повіту розташувалися станції Бобровиця (1868, товарно-пасажирська), Кобижчі (1894, пасажирська) та роз'їзд у Заворичах.
Станом на 1885 рік у повіті було 14 цегельних заводів (4 маленьких — у Козельці), 2 воскобійних заводи, 1 пивоварня, 5 винокурень та 6 маленьких шкіряних майстерень.
10 вересня 1905 року повітове земство відкрило власну телефонну мережу, що була спочатку ізольованою від інших мереж. Центральні станції були в Козельці та Бобровиці, підстанції — в Новій Басані, Кобижчі та Чемері. Розмовні пункти було обладнано в Козельці та на Бобровицькому вокзалі. Загалом було підключено 69 абонентів (31 земський безкоштовний та 38 платних приватних). На побудову мережі було витрачено 34914 р. 67 коп. Телефонні апарати та комутатори було придбано на фабриці Еріксона.
1905 року діяли 2 цукрових заводи: в Бобровиці (власник — Катеринич) та Новому Бикові (Маєндорф). Також діяло 6 винокурень: Дідівська (власник — Ракович), Держанівська (Хархун), Озерянська (Тарновський), Кулажинецька (Поломаренко), Олексіївська (Квятковський) та Тимківська (Кринський). 375 приміщень були прибутковими (винаймалися під житло чи комерційну діяльність).
1906 року в повіті було переписано коней — 41864, великої рогатої худоби — 41805, свиней — 39886, овець — 91589, кіз — 3, віслюків — 3. У повіті були ветеринарні амбулаторії в Козельці, Бобровиці, Новій Басані та Чемері. Вітряків на обліку 1922.
1908 року почалося з'єднання Козелецької повітової телефонної мережі з Києвом. До справи долучилося Остерське повітове земство, а також цукрові заводи в Козелецькому повіті та в Носівці.
Деякі історичні факти
1905 року повітом прокотилася хвиля антиєврейських заворушень. Зокрема, постраждало майно євреїв-міщан у Бобровиці (23 жовтня) та Красилівці.
У листопаді 1907 року через сильний неврожай Чернігівське губернське земство централізовано придбало сибірське зерно й залізницею доправило в тому числі на станцію «Бобровиця». Аналогічна ситуація зі врожаєм виникла й 1908 року.
Галерея
-
- Мапа повіту
Примітки
- . Архів оригіналу за 19 листопада 2008. Процитовано 29 квітня 2009.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 26 Лютого 2019. Процитовано 26 Лютого 2019.
- Календарь Черниговской губернии на 1891 год. Чернігів. Типографія губернського правління. 1890. стор. 40—41(рос.)
- . Архів оригіналу за 2 Лютого 2017. Процитовано 29 Січня 2017.
- . Архів оригіналу за 30 Червня 2018. Процитовано 2 Січня 2016.
- Матеріалы для оцѣнки земельных угодій, собранные Черниговскимъ статистическимъ отделеніемъ при губернской земской управѣ. Томъ V. Козелецкій уѣздъ. — Черниговъ: Земская и Губернская типографіи, 1882.
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 4 грудня 2015.
- . Архів оригіналу за 1 Лютого 2016. Процитовано 7 Січня 2016.
- Матеріалы для оцѣнки земельных угодій, собранные Черниговскимъ статистическимъ отделеніемъ при губернской земской управѣ. Томъ V. Козелецкій уѣздъ. — Черниговъ: Земская и Губернская типографіи, 1882. — Подворная опись. — С. 158.
- Матеріалы для оцѣнки земельных угодій, собранные Черниговскимъ статистическимъ отделеніемъ при губернской земской управѣ. Томъ V. Козелецкій уѣздъ. — Черниговъ: Земская и Губернская типографіи, 1882. — Подворная опись. — С. 130.
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1905 год. — C. 320-343. http://www.knigafund.ru/books/81189 [ 8 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1906 год. — C. 155. http://www.knigafund.ru/books/81187 [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Календарь Черниговской губерніи на 1887 годъ. — Черниговъ, 1866. — С. 330-331.
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1905 год. — C. 231-232. http://www.knigafund.ru/books/81189 [ 8 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1906 год. — C. 223-231. http://www.knigafund.ru/books/81187 [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 26 Листопада 2016. Процитовано 25 Листопада 2016.
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1906 год. — C. 16-21, 151. http://www.knigafund.ru/books/81187 [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1908 год. — C. 5-14. http://www.knigafund.ru/books/81190 [ 8 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1906 год. — C. 25, 155—156. http://www.knigafund.ru/books/81187 [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1908 год. — C. 2-3. http://www.knigafund.ru/books/81190 [ 8 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Журналы Козелецкого уездного земского собрания. 1908 год. — C. 108-111. http://www.knigafund.ru/books/81190 [ 8 листопада 2014 у Wayback Machine.]
Джерела та посилання
- Энциклопедический Словарь Ф. А. Брокгауза и И. А. Ефрона [Архівовано 24 Січня 2012 у WebCite](рос.)
- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- Козелецкое уездное земское собрание. Журналы Козелецкого уездного земского собрания. [ 4 Березня 2016 у Wayback Machine.]
- Матеріалы для оцѣнки земельных угодій, собранные Черниговскимъ статистическимъ отделеніемъ при губернской земской управѣ. Томъ V. Козелецкій уѣздъ. — Черниговъ: Земская и Губернская типографіи, 1882.
- РГАДА. Фонд 1354. Планы дач Генерального и Специального межеваний. Опись 587. Алфавитъ Козелецкаго уѣзда Черниговской губерніи. 1862—1883. [ 4 Березня 2016 у Wayback Machine.]
- Историко-статистическое описаніе Черниговской епархіи. Книга пятая. Губ. городъ Черниговъ. Уѣзды: Черниговскій, Козелецкій, Суражскій, Кролевецкій и Остерскій. — Черниговъ, Земская типографія, 1874. — С. 183—286. [ 10 Листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Отчетъ о состояніи начальныхъ народныхъ училищъ и сельскихъ школъ, состоящихъ Черниговской губерніи въ уѣздѣ Козелецкомъ за 1866 годъ // Черниговскія Епархіальныя извѣстія. Часть оффиціальная. № 15 (1 августа 1867 г.), с. 559-562. [ 1 Лютого 2016 у Wayback Machine.] Перелічено всі школи повіту станом на 1866 рік із кількістю учнів у кожній.
![]() | Це незавершена стаття з історії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kozeleckij povit administrativno teritorialna odinicya Chernigivskoyi guberniyi Rosijskoyi imperiyi Povitove misto Kozelec Kozeleckij povitGerb povitovogo centruGuberniya Chernigivska guberniyaCentr KozelecStvorenij 1781Plosha 3 171 km Naselennya 135 129 cholovik na 1897 rik osib IstoriyaPovit utvoreno 1781 roku u skladi Kiyivskogo namisnictva U 1796 roci uvijshov do Malorosijskoyi guberniyi 2 ogo skladu 1802 roku uvijshov do Chernigivskoyi guberniyi 1923 roku povit skasovano a jogo zemli uvijshli do Kozeleckogo rajonu Nizhinskoyi okrugi MisceznahodzhennyaPovit znahodivsya v pivdennij chastini guberniyi Na zahodi mezhuvav z Osterskim pivnochi Chernigivskim shodi Nizhinskim povitami Chernigivskoyi guberniyi i z Poltavskoyu guberniyeyu na pivdni Najbilsha dovzhina z pivnochi na pivden bula 80 verst 85 km Shirina na pivnochi 28 verst 30 km na pivdni 43 versti 46 km Plosha povitu stanovila 2 787 verst abo 290 328 desyatin 3 171 km Zgidno z perepisom naselennya Rosijskoyi imperiyi 1897 roku v poviti prozhivalo 135 129 cholovik Z nih 95 22 ukrayinci 3 46 yevreyi 0 99 rosiyani Stanom na 1 sichnya 1913 roku v poviti meshkalo 172 3 tis osib u Kozelci 6 3 tis Administrativnij ustrijV poviti bulo 3 policejskih stani 5 zemskih dilyanok 12 volostej 233 silski obshini Volost Volosnij centr Kilkist silskih obshin I stan Chemerska Chemer 24 Derzhanivska Derzhanivka 29 Olishivska Olishivka 17 Kozelecka Kozelec 66 II stan Kobizka Kobizhcha 9 Bobrovicka Bobrovicya 9 Mosticka Mostishe 14 III stan Novobasanska Nova Basan 16 Novobikivska Novij Bikiv 8 Voronkivska Voronki 9 Shasnivska Shasnivka 9 Yaroslavska Yaroslavka 16 ta misto Kozelec iz Kiyivskoyu Peredmisno Mikolayivskoyu Chernigivskoyu slobodami Priblizno 1907 roku z Novobasanskoyi volosti bulo vidokremleno Yadlivsku z centrom u Yadlivci ZemstvoKozelecke povitove zemstvo bulo utvorene 1864 roku Vono zaviduvalo osvitoyu okrim cerkovnih shkil ohoronoyu zdorov ya ta veterinarnoyu spravoyu remontom ta zamoshennyam dorig tosho Dlya realizaciyi cih funkcij zemstvo zbiralo miscevi podatki z zemli promislovih ob yektiv torgovelnih zakladiv tosho Zemska uprava gotuvala riznomanitni propoziciyi dlya zemskih zboriv ta zajmalasya potochnimi pitannyami Na zemskih zborah prijmalisya vazhlivi rishennya v tomu chisli z finansovih pitan Zbori vidbuvalisya shoroku zazvichaj voseni kilka dniv pidryad chergova sesiya Takozh chasto navesni sklikalas nadzvichajna sesiya Protyagom 1881 1882 rokiv Chernigivskij statistichnij viddil pri gubernskij zemskij upravi za pidtrimki Kozeleckogo povitovogo zemstva proviv kolosalnu robotu zibrav ta chastkovo sistematizuvav dani pro naselennya ta silske gospodarstvo povitu kilkist naselennya za stanami vikom ta gramotnistyu kilkist hudobi harakter gruntiv ta vrozhajnist riznih kultur kilkist zemli vartist orendi tosho Zokrema protyagom 2 5 misyaciv 1881 roku bulo provedeno podvirnij opis povitu na sho povitove zemstvo vidililo 1000 rubliv Pid dvorami malis na uvazi samostijni gospodarstva navit yaksho formalno voni perebuvali v odnomu dvori z inshimi rodinami Naslidkom roboti stalo vidannya majzhe na 400 storinok yake mistit velicheznu kilkist statistichnoyi ta opisovoyi informaciyi pro vsi poselennya okrim Kozelcya Do opisu takozh ne potrapila zemlya sho nalezhala zhitelyam inshih povitiv Protyagom 1906 1916 vihodiv shotizhnevik Listok obyavlenij Kozeleckogo uezdnogo zemstva Sered ne realizovanih proektiv bulo vvedennya novoyi vijskovo transportnoyi dorogi Kozelec Danivka Branicya z rozgaluzhennyam na Bobrovicyu ta Kobizhchu Nosivku yaka b zaminila dvi inshi vijskovo transportni dorogi Osvita1860 roku Chernigivskij arhiyepiskop Filaret rozporyadivsya vidkriti cerkovno prihodski shkoli Tak u poviti bulo vidkrito 46 shkil yaki rozmishuvalisya perevazhno v oselyah svyashenikiv 1861 roku v nih navchalosya 525 uchniv cholovichoyi stati ta 146 zhinochoyi 1866 roku v Kozeleckomu poviti bulo 48 shkil sered yakih cerkovno prihodskih 43 2 v Kozelci Ministerstva Narodnoyi Osviti 1 prihodska v Kozelci u budivli povitovogo uchilisha Palati Derzhavnogo Majna 4 u Kozarah Kobizhchi Yaroslavci ta Chemeri u okremih budivlyah vidilenih koshtom gromad Sered prihodskih shkil 12 bulo rozmisheno u gromadskih budinkah 2 u cerkovnih budinkah 29 u budinkah svyashenno ta cerkovnosluzhiteliv za sho ti ne otrimuvali zhodnoyi nagorodi Zagalom u shkolah navchalisya 822 hlopcya ta 65 divchat usi pravoslavni 1881 roku v poviti okrim Kozelcya na 108844 zhiteliv bulo gramotnih razom iz uchnyami shkil 5985 cholovikiv ta 796 zhinok Stanom na 1904 rik u poviti bulo 50 uchilish sered nih 1 3 klasne miske uchilishe 2 2 klasnih ministerskih silskih uchilish 1 parafiyalne miske uchilishe 1 miske pochatkove ta 45 silskih pochatkovih uchilish 46 uchilish bulo rozmisheno v okremih pobudovanih dlya cogo budivlyah 39 cilkom vidpovidali svoyemu priznachennyu Na 154348 meshkanciv povitu buv 4731 uchen 4299 selyan U serednomu na 1 uchilishe pripadalo 3087 dush naselennya Na 65 2 finansuvannya osviti zdijsnyuvalosya zemstvom 14 2 davali silski gromadi 11 7 derzhava U serednomu na navchannya 1 uchnya bulo vitracheno 9 65 rubliv Navchannya zabezpechuvalo 149 pedagogiv Sered 610 vipusknikiv bula 91 divchina Kanikuli priblizno zbigalisya z periodom polovih robit Takozh pri deyakih hramah pracyuvali parafiyalni shkoli sho pidporyadkovuvalisya Chernigivskij yeparhiyi Pislya vidkrittya v selah zemskih shkil parafiyalni zazvichaj pripinyali svoyu diyalnist Piznishe v Kozelci pochali diyati cholovicha gimnaziya 1912 zhinocha progimnaziya 1914 Kozelecke vishe pochatkove uchilishe 1913 MedicinaPovit bulo podileno na likarnyani okrugi Okrim likarni ta bogadilni Yevreyinova v Kozelci stanom na 1906 rik u poviti diyali lichnici v Olishivci Yaroslavci ta Kobizhchi ambulatoriyi v Novomu Bikovi ta Shasnivci prijmalni v Chemeri ta Bobrovici Gospodarstvo1868 roku bulo vidkrito Kiyevo Voronizku zaliznichnu liniyu Na teritoriyi povitu roztashuvalisya stanciyi Bobrovicya 1868 tovarno pasazhirska Kobizhchi 1894 pasazhirska ta roz yizd u Zavorichah Stanom na 1885 rik u poviti bulo 14 cegelnih zavodiv 4 malenkih u Kozelci 2 voskobijnih zavodi 1 pivovarnya 5 vinokuren ta 6 malenkih shkiryanih majsteren 10 veresnya 1905 roku povitove zemstvo vidkrilo vlasnu telefonnu merezhu sho bula spochatku izolovanoyu vid inshih merezh Centralni stanciyi buli v Kozelci ta Bobrovici pidstanciyi v Novij Basani Kobizhchi ta Chemeri Rozmovni punkti bulo obladnano v Kozelci ta na Bobrovickomu vokzali Zagalom bulo pidklyucheno 69 abonentiv 31 zemskij bezkoshtovnij ta 38 platnih privatnih Na pobudovu merezhi bulo vitracheno 34914 r 67 kop Telefonni aparati ta komutatori bulo pridbano na fabrici Eriksona 1905 roku diyali 2 cukrovih zavodi v Bobrovici vlasnik Katerinich ta Novomu Bikovi Mayendorf Takozh diyalo 6 vinokuren Didivska vlasnik Rakovich Derzhanivska Harhun Ozeryanska Tarnovskij Kulazhinecka Polomarenko Oleksiyivska Kvyatkovskij ta Timkivska Krinskij 375 primishen buli pributkovimi vinajmalisya pid zhitlo chi komercijnu diyalnist 1906 roku v poviti bulo perepisano konej 41864 velikoyi rogatoyi hudobi 41805 svinej 39886 ovec 91589 kiz 3 vislyukiv 3 U poviti buli veterinarni ambulatoriyi v Kozelci Bobrovici Novij Basani ta Chemeri Vitryakiv na obliku 1922 1908 roku pochalosya z yednannya Kozeleckoyi povitovoyi telefonnoyi merezhi z Kiyevom Do spravi doluchilosya Osterske povitove zemstvo a takozh cukrovi zavodi v Kozeleckomu poviti ta v Nosivci Deyaki istorichni fakti1905 roku povitom prokotilasya hvilya antiyevrejskih zavorushen Zokrema postrazhdalo majno yevreyiv mishan u Bobrovici 23 zhovtnya ta Krasilivci U listopadi 1907 roku cherez silnij nevrozhaj Chernigivske gubernske zemstvo centralizovano pridbalo sibirske zerno j zalizniceyu dopravilo v tomu chisli na stanciyu Bobrovicya Analogichna situaciya zi vrozhayem vinikla j 1908 roku GalereyaPovitove zemstvo Mapa povituPrimitki Arhiv originalu za 19 listopada 2008 Procitovano 29 kvitnya 2009 PDF Arhiv originalu PDF za 26 Lyutogo 2019 Procitovano 26 Lyutogo 2019 Kalendar Chernigovskoj gubernii na 1891 god Chernigiv Tipografiya gubernskogo pravlinnya 1890 stor 40 41 ros Arhiv originalu za 2 Lyutogo 2017 Procitovano 29 Sichnya 2017 Arhiv originalu za 30 Chervnya 2018 Procitovano 2 Sichnya 2016 Materialy dlya ocѣnki zemelnyh ugodij sobrannye Chernigovskim statisticheskim otdeleniem pri gubernskoj zemskoj upravѣ Tom V Kozeleckij uѣzd Chernigov Zemskaya i Gubernskaya tipografii 1882 Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 4 grudnya 2015 Arhiv originalu za 1 Lyutogo 2016 Procitovano 7 Sichnya 2016 Materialy dlya ocѣnki zemelnyh ugodij sobrannye Chernigovskim statisticheskim otdeleniem pri gubernskoj zemskoj upravѣ Tom V Kozeleckij uѣzd Chernigov Zemskaya i Gubernskaya tipografii 1882 Podvornaya opis S 158 Materialy dlya ocѣnki zemelnyh ugodij sobrannye Chernigovskim statisticheskim otdeleniem pri gubernskoj zemskoj upravѣ Tom V Kozeleckij uѣzd Chernigov Zemskaya i Gubernskaya tipografii 1882 Podvornaya opis S 130 Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1905 god C 320 343 http www knigafund ru books 81189 8 listopada 2014 u Wayback Machine Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1906 god C 155 http www knigafund ru books 81187 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Kalendar Chernigovskoj gubernii na 1887 god Chernigov 1866 S 330 331 Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1905 god C 231 232 http www knigafund ru books 81189 8 listopada 2014 u Wayback Machine Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1906 god C 223 231 http www knigafund ru books 81187 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Arhiv originalu za 26 Listopada 2016 Procitovano 25 Listopada 2016 Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1906 god C 16 21 151 http www knigafund ru books 81187 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1908 god C 5 14 http www knigafund ru books 81190 8 listopada 2014 u Wayback Machine Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1906 god C 25 155 156 http www knigafund ru books 81187 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1908 god C 2 3 http www knigafund ru books 81190 8 listopada 2014 u Wayback Machine Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 1908 god C 108 111 http www knigafund ru books 81190 8 listopada 2014 u Wayback Machine Dzherela ta posilannyaEnciklopedicheskij Slovar F A Brokgauza i I A Efrona Arhivovano 24 Sichnya 2012 u WebCite ros Volosti i vazhnѣjshiya seleniya Evropejskoj Rossii Po dannym obslѣdovaniya proizvedennago statisticheskimi uchrezhdeniyami Ministerstva Vnutrennih Dѣl po porucheniyu Statisticheskago Sovѣta Izdanie Centralnago Statisticheskago Komiteta Vypusk III Gubernii Malorossijskiya i Yugo Zapadnyya Sostavil starshij redaktor V V Zverinskij SanktPeterburg 1885 ros doref Kozeleckoe uezdnoe zemskoe sobranie Zhurnaly Kozeleckogo uezdnogo zemskogo sobraniya 4 Bereznya 2016 u Wayback Machine Materialy dlya ocѣnki zemelnyh ugodij sobrannye Chernigovskim statisticheskim otdeleniem pri gubernskoj zemskoj upravѣ Tom V Kozeleckij uѣzd Chernigov Zemskaya i Gubernskaya tipografii 1882 RGADA Fond 1354 Plany dach Generalnogo i Specialnogo mezhevanij Opis 587 Alfavit Kozeleckago uѣzda Chernigovskoj gubernii 1862 1883 4 Bereznya 2016 u Wayback Machine Istoriko statisticheskoe opisanie Chernigovskoj eparhii Kniga pyataya Gub gorod Chernigov Uѣzdy Chernigovskij Kozeleckij Surazhskij Kroleveckij i Osterskij Chernigov Zemskaya tipografiya 1874 S 183 286 10 Listopada 2016 u Wayback Machine Otchet o sostoyanii nachalnyh narodnyh uchilish i selskih shkol sostoyashih Chernigovskoj gubernii v uѣzdѣ Kozeleckom za 1866 god Chernigovskiya Eparhialnyya izvѣstiya Chast officialnaya 15 1 avgusta 1867 g s 559 562 1 Lyutogo 2016 u Wayback Machine Perelicheno vsi shkoli povitu stanom na 1866 rik iz kilkistyu uchniv u kozhnij Ce nezavershena stattya z istoriyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi