Здавна знатних мешканців Києва ховали в монастирях, соборах, церквах та на їхніх погостах: Десятинній церкві, Софіївському соборі, Михайлівському Золотоверхому монастирі, Видубицькому монастирі, церкві Спаса на Берестові, Кирилівській церкві, Братському монастирі, Фролівському монастирі тощо. Місцями поховань були Києво-Печерська лавра, її Ближні та Дальні печери, Успенський собор.
Перша згадка про кладовища для масових поховань у Києві сягає кінця XVII століття. Епідемія чуми 1770-х років стала причиною для створення перших міських кладовищ: Подільського (Щекавицького, Міського) (на горі Щекавиці, ліквідоване в 1930-ті роки) та Кудрявського (Міського) (у садибі Вознесенської церкви, ліквідоване в 1930-ті роки). У 1786 році в міське було перетворено кладовище на Аскольдовій могилі (з другої половини XIX століття воно стало місцем поховання для привелейованої частини населення Києва, ліквідоване в 1935 році). Крім того збереглися залишки кладовища на Замковій горі та Старообрядного кладовища на Лук'янівській вулиці. Поховання також існували на погостах парафіяльних церков міста, більшість яких не дійшла до нас.
В статті наведено список діючих і колишніх кладовищ, на яких ховають або ховали мешканців міста, та місця масових та поодиноких поховань.
Існуючі
Назва | Розташування | Координати | Короткі відомості | Зображення |
---|---|---|---|---|
Байкове | Голосіївський район, Байкова вулиця, 6 | 50°24′59″ пн. ш. 30°30′40″ сх. д. / 50.41639° пн. ш. 30.51111° сх. д. | Одне з найстаріших у місті кладовищ, ховати тут почали з 1834 року. Площа 72,47 га | ![]() |
Биківнянське | Деснянський район, Бобринецька вулиця, 11 | 50°28′23″ пн. ш. 30°39′41″ сх. д. / 50.47306° пн. ш. 30.66139° сх. д. | Біля селища Биківні в 1930-х — початку 1940-х років (до окупації німцями Києва) у таємній обстановці здійснювались масові поховання осіб, репресованих і страчених у Києві органами НКВС. Офіційно будівництво спеціальної зони для таємних поховань розпочалося 1936 року. За даними науковців, у Биківні поховано близько 100—120 тисяч репресованих. | ![]() |
Біличанське | Святошинський район, вулиця Академіка Булаховського | 50°28′14″ пн. ш. 30°20′43″ сх. д. / 50.47056° пн. ш. 30.34528° сх. д. | ||
Бортничанське | Дарницький район, Заплавна вулиця | 50°22′06″ пн. ш. 30°41′53″ сх. д. / 50.36833° пн. ш. 30.69806° сх. д. | ![]() | |
Братське | Святошинський район, вулиця Григоровича-Барського, 2а | 50°24′33″ пн. ш. 30°23′43″ сх. д. / 50.40917° пн. ш. 30.39528° сх. д. | Виникло як сільське кладовище колишнього села Братської Борщагівки. Закрите для нових поховань, за виключенням підхоронення родичів. Площа 2,2 га. | ![]() |
Вигурівське | Деснянський район, вулиця Карла Маркса, 4 | 50°30′24″ пн. ш. 30°34′38″ сх. д. / 50.50667° пн. ш. 30.57722° сх. д. | ![]() | |
Військове | Шевченківський район, Дорогожицька вулиця, 8 | 50°28′16″ пн. ш. 30°27′22″ сх. д. / 50.47111° пн. ш. 30.45611° сх. д. | Некрополь військовослужбовців на Лук'янівці. | ![]() |
Дарницьке | Дарницький район, Харківське шосе, 52 | 50°25′33″ пн. ш. 30°38′06″ сх. д. / 50.42583° пн. ш. 30.63500° сх. д. | ![]() | |
Жулянське | Солом'янський район, Повітрофлотська вулиця, 24а | 50°23′52″ пн. ш. 30°26′26″ сх. д. / 50.39778° пн. ш. 30.44056° сх. д. | ![]() | |
Звіринецьке | Печерський район, Верхня вулиця, 21 | 50°25′29″ пн. ш. 30°33′17″ сх. д. / 50.42472° пн. ш. 30.55472° сх. д. | Невелике кладовище, розташований на Звіринці, на височині між Наводницьким яром та бульваром Миколи Міхновського. Площа — 5,6 га (з них 3,3 га вільні від поховань). Нині кладовище напівзакрите (ховають тільки на резервних місцях). | ![]() |
Корчуватське | Голосіївський район, Ягідна вулиця, 24 | 50°22′06″ пн. ш. 30°31′22″ сх. д. / 50.36833° пн. ш. 30.52278° сх. д. | ![]() | |
Куренівське | Подільський район, Валківська вулиця, 19 | 50°29′34″ пн. ш. 30°26′53″ сх. д. / 50.49278° пн. ш. 30.44806° сх. д. | ||
Лісове | Деснянський район, Крайня вулиця, 3 | 50°29′58″ пн. ш. 30°38′01″ сх. д. / 50.49944° пн. ш. 30.63361° сх. д. | Найбільший некрополь Лівобережної частини Києва. Відкрите 1970 року. Площа 142 га. | ![]() |
Лук'янівське | Шевченківський район, Дорогожицька вулиця, 7 | 50°28′04″ пн. ш. 30°27′12″ сх. д. / 50.46778° пн. ш. 30.45333° сх. д. | Одне з найстаріших кладовищ міста, розташоване біля Бабиного Яру. З 1994 року — Державний історико-меморіальний заповідник. | ![]() |
Михайлівське | Святошинський район, вулиця Миру, 36 | 50°24′22″ пн. ш. 30°25′20″ сх. д. / 50.40611° пн. ш. 30.42222° сх. д. | Кладовище села Михайлівська Борщагівка | ![]() |
Мишоловське | Голосіївський район, Ягідна вулиця, 27 | 50°22′11″ пн. ш. 30°31′12″ сх. д. / 50.36972° пн. ш. 30.52000° сх. д. | ![]() | |
Міське (Берковецьке) | Подільський район, вулиця Стеценка, 18 | 50°29′40″ пн. ш. 30°23′42″ сх. д. / 50.49444° пн. ш. 30.39500° сх. д. | Кладовище на околиці Києва в місцевості Берковець. Відкрите 1957 року. Напівзакрите, дозволяються підпоховання. | |
Північне | Броварський район, село Рожни | 50°37′03″ пн. ш. 30°46′57″ сх. д. / 50.61750° пн. ш. 30.78250° сх. д. | Відкрите в 1989 році. Площа 75 га | ![]() |
Пирогівське | Голосіївський район, Лауреатська вулиця, 36 | 50°20′59″ пн. ш. 30°31′29″ сх. д. / 50.34972° пн. ш. 30.52472° сх. д. | Кладовище мешканців колишнього села Пирогів. Площа 5 га | ![]() |
Південне | Києво-Святошинський район, Віта-Поштова | 50°17′39″ пн. ш. 30°22′19″ сх. д. / 50.29417° пн. ш. 30.37194° сх. д. | ![]() | |
Позняківське | Дарницький район, Тепловозна вулиця, 2 | 50°25′38″ пн. ш. 30°38′03″ сх. д. / 50.42722° пн. ш. 30.63417° сх. д. | ![]() | |
Пуща-Водицьке | Оболонський район, Селянська вулиця, 14 | 50°33′19″ пн. ш. 30°20′18″ сх. д. / 50.55528° пн. ш. 30.33833° сх. д. | ![]() | |
Святошинське | Святошинський район, Велика Окружна вулиця, 79 | 50°26′55″ пн. ш. 30°21′35″ сх. д. / 50.44861° пн. ш. 30.35972° сх. д. | ||
Совське | Солом'янський район, Колоскова вулиця, 6 | 50°24′27″ пн. ш. 30°28′26″ сх. д. / 50.40750° пн. ш. 30.47389° сх. д. | ![]() | |
Солом'янське | Солом'янський район, Вулиця Митрополита Василя Липківського, 119 | 50°25′42″ пн. ш. 30°28′16″ сх. д. / 50.42833° пн. ш. 30.47111° сх. д. | Засноване в 1870-х роках замість розташованого в долині Либеді Старого Солом'янського (Паньківського) кладовища | ![]() |
Старообрядне | Шевченківський район, Лук'янівська вулиця, 48 | 50°27′53″ пн. ш. 30°29′51″ сх. д. / 50.46472° пн. ш. 30.49750° сх. д. | ||
Троєщинське | Деснянський район, Садова вулиця, 2 | 50°31′10″ пн. ш. 30°35′10″ сх. д. / 50.51944° пн. ш. 30.58611° сх. д. | ![]() | |
Чапаєвське | Голосіївський район, Лютнева вулиця, 1а | 50°20′06″ пн. ш. 30°33′39″ сх. д. / 50.33500° пн. ш. 30.56083° сх. д. | ![]() | |
Шулявське | Солом'янський район, Західна вулиця, 9 | 50°26′40″ пн. ш. 30°26′05″ сх. д. / 50.44444° пн. ш. 30.43472° сх. д. | Кладовище відкрите в 1885 році. Його початкові кордони не відомі. У 1932 році посеред кладовища була прокладена вулиця, у цей же час знесли й кладовищенську каплицю. Закрите для поховань у 1950 році. У 2002 році кладовище було обгороджено бетонним парканом. | ![]() |
Колишні
Назва | Короткі відомості |
---|---|
Аскольдова могила | Некрополь виник наприкінці XVIII століття і вважався одним з найпрестижніших у Києві. У 1919 кладовище було закрито, а в 1934 році знищено. |
Невелике кладовище, що виникло у 1916 році на Звіринці, для поховання воїнів, які померли від ран або загинули в боях Першої світової війни. Знищене в 1950-х роках. | |
Деміївське | Кладовище села Деміївка. Відоме з XIX століття, ліквідоване в 1950-ті роки. Зараз на цьому місці житлова забудова. |
Кладовище поблизу хутора Дехтярі. Відоме з XIX століття. Закрите в 1947 році, остаточно знищене в 1975 році. Зараз на цьому місці житловий масив. | |
Старе єврейське кладовище, засноване в 1796 році, закрите для поховань наприкінці XIX століття, ліквідоване в 1920-х роках. Тепер це територія Ботанічного саду ім. М. Гришка. | |
Звіринецьке караїмське кладовище | Утворене в XIX столітті. Тепер це територія Ботанічного саду ім. М. Гришка. |
Звіринецьке мусульманське кладовище | Невелике кладовище, засноване на Звіринці, наприкінці XIX століття, для поховання полонених турків Російсько-турецької війни 1877—1878 років. Тепер це територія Ботанічного саду ім. М. Гришка. |
Йорданське | Утворилося в XVII—XVIII століттях при Миколаївському Йорданському жіночому монастирі, ліквідованому 1808 року. Після ліквідації монастиря його храм став парафіяльним, відповідно і кладовище з монастирського перетворилося на міське, для поховання мешканців Татарки, Юрковиці і околиць. Храм і дзвіницю було розібрано 1935 року. Відтоді кладовище також закрили і воно почало занепадати. Залишки кладовища, обнесені парканом, збереглися на схилах Юрковиці на північ від групи будинків № 26, 26-а, 26-б по вулиці О. Шмідта. Від остаточної руйнації кладовище рятує рельєф місцевості, який робить цю ділянку малопривабливою для будівельників. |
Кирилівське | Одне з давніх київських кладовищ. Його появу пов'язують з ліквідацією в 1784 році Катериною ІІ Кирилівського монастиря. Поки монастир був діючим (ХІІ—XVIII століття), то монахів та видатних осіб ховали в храмі або навколо нього. З появою в монастирських стінах богадільні, а згодом — лікарні, постала потреба в місці для поховань. Його і відвела міська влада на південних схилах , за межами колишнього монастиря. У 1871 році, на прохання адміністрації лікарні, міська влада дала дозвіл на розширення його території. Станом на 1929 рік, коли кладовище закрили і перестали охороняти, його площа становила 9,7 га. |
Розташовувалося наприкінці сучасної вулиці Олени Теліги, навпроти Кирилівського монастиря. Відоме з XIX століття, знищено пульпою під час Куренівської трагедії 1961 року, у наступні роки ліквідоване остаточно. | |
Кудрявське | Створене як міське наприкінці XVIII століття, на околиці Кудрявця. Знищене в 1930-ті роки. |
Микільсько-Слобідське | Кладовище села Микільська слобідка. Відоме з XIX століття, знищений у 1970-ті роки. |
Знаходилося в межах сучасного масиву Мостицький. Відоме з XIX століття. Поступово знищувалося з 1970-х років, остаточно ліквідоване в 1986 році для будівництва нового житлового масиву та автомагістралі. Втім, збереглося кілька надгробків. | |
Діє з початку XX століття. Закрите, на обліку не перебуває. З середини 1990-х років на території кладовища і прилеглої території створюється духовний центр мусульман міста. Знаходиться на вулиці Лук'янівській. | |
Кладовище при Покровському жіночому монастирі | Засноване в 1890 році при Покровському монастирі. Тут було поховано багато відомих людей. Знищене в 1950-ті роки. |
Невелике кладовище при Покровській церкві на Солом'янці. Знищене в радянські часи, збереглося кілька надгробків. | |
Флорівське (Фролівське, Киселівське) | Кладовище на Замковій горі. Виникло в 1816 році для мешканців Подолу, Гончарів і Кожум'як. |
Щекавицьке (Подільське, Міське) | Виникло в 1772 році для поховання жертв чуми 70-х років XVIII століття. Знищене в 1930-ті роки. |
Інші місця поховань
Назва | Розташування | Координати | Короткі відомості | Зображення |
---|---|---|---|---|
Меморіал Вічної Слави | Печерський район, Парк Вічної Слави | 50°26′20″ пн. ш. 30°33′11″ сх. д. / 50.439111° пн. ш. 30.5531806° сх. д. | Складається з обеліска і Алеї Павших Героїв, де розташовані 34 могили воїнів, що загинули в роки Другої світової війни. Відкритий 6 листопада 1957 року. | |
Некрополь Видубицького монастиря | Печерський район, Видубицький чоловічий монастир | 50°25′00″ пн. ш. 30°34′05″ сх. д. / 50.41667° пн. ш. 30.56806° сх. д. | Кілька поховань від колись численного кладовища, що збереглися. | ![]() |
Печерський район, Києво-Печерська лавра | 50°26′02″ пн. ш. 30°33′31″ сх. д. / 50.43389° пн. ш. 30.55861° сх. д. | На території Лаври поховано багато видатних осіб, зокрема, біля трапезної — генеральний суддя українського війська Василь Кочубей і полтавський полковник Іван Іскра. У церкві Спаса на Берестові — засновник Москви Юрій Долгорукий. | ![]() | |
Некрополь Китаївської пустині | Голосіївський район, Китаївська пустинь | 50°22′01″ пн. ш. 30°32′32″ сх. д. / 50.36694° пн. ш. 30.54222° сх. д. | Поховання ченців, могила схиархімандрита Феофіла та кенотаф святого Феофіла. | ![]() |
Братська могила похованих на кладовищі церкви Богородиці Пирогощої | Подільський район, Церква Богородиці Пирогощої | 50°27′48″ пн. ш. 30°30′59″ сх. д. / 50.46333° пн. ш. 30.51639° сх. д. | Біля старої церкви Богородиці Пирогощої було невелике кладовище. Коли храм був знищений, знищили і поховання. У 1998 році, під час відбудови церкви, усі знайдені рештки поховали в братській могилі поблизу церкви. | |
Некрополь Свято-Покровського монастиря Голосіївської пустині | Голосіївський район, Голосіївська пустинь | 50°22′43″ пн. ш. 30°30′40″ сх. д. / 50.37861° пн. ш. 30.51111° сх. д. | Виник на початку 2000-х років. Поховані Кисіль Володимир Карпович (кримінальний авторитет Кисіль), генерал-майор ВМФ Хрустицький Володимир Владиславович (у чернецтві — Варлаам) | ![]() |
Німецьке кладовище на Ризькій вулиці | Шевченківський район, Сирець | 50°28′30″ пн. ш. 30°25′56″ сх. д. / 50.47500° пн. ш. 30.43222° сх. д. | Поховані військовополонені німці, що загинули в Сирецькому концтаборі | ![]() |
Некрополь Флорівського Вознесенського монастиря | Флорівський монастир | 50°27′47″ пн. ш. 30°30′49″ сх. д. / 50.46306° пн. ш. 30.51361° сх. д. | поховані ігуменя монастиря Євпраксія, губернатор Кмиєва генерал-майор Семен Іванович Сукін, єпископ Феодор (Власов) | ![]() |
Поодинокі поховання
|
|
Примітки
- . Архів оригіналу за 7 Червня 2011. Процитовано 19 Квітня 2011.
- на надгробку прізвище написане як «Кісіль»
Джерела
- www.obelisk.pro
- Некрополі Києва [ 30 Червня 2011 у Wayback Machine.](рос.)
- www.kievtown.net [ 25 Березня 2011 у Wayback Machine.](рос.)
- Интересный Киев [ 10 Червня 2006 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет