Курені́вська траге́дія — техногенна катастрофа, що сталася в Києві 13 березня 1961 року, коли потужний селевий потік із Бабиного Яру крізь прорвану дамбу затопив Куренівку й призвів до численних жертв.
Куренівська трагедія | |
---|---|
Тип | техногенна катастрофа |
Причина | прорив дамби |
Країна | Українська РСР, |
Місце | Куренівка, Київ Куренівка |
Дата | 13 березня 1961 08:30 |
Загиблих | офіційно 145 |
Географічні координати | 50°29′09″ пн. ш. 30°28′21″ сх. д. / 50.486102000027777592° пн. ш. 30.47277000002777925° сх. д. |
![]() ![]() |
Передумови трагедії
28 березня 1950 року рішенням № 582 (повторно —2 грудня 1952 року) виконком Київської міськради ухвалив рішення заповнити Бабин яр відходами виробництва , розташованих поблизу, на Сирецькій вулиці, 33. Непридатні для цегельного виробництва земляні породи змішувалися з водою й у вигляді пульпи по трубах відводилися у відроги Бабиного яру. Всього за 10 років у такий спосіб до відрогів яру було намито понад 4 мільйони кубічних метрів ґрунту, зокрема до відрогу № 3, де пізніше сталася аварія, 3 млн 191 тис. м³. Загальна площа намиву становила близько одного квадратного кілометра. Шар намиву сягав 30 метрів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eU5pOGxSREFsT1VFbFJEQWxRamdsUkRFbE9UY2xSREFsUWpJdVh5VkVNQ1ZCTVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFqSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0l1SlRKRFh6TXhMbDhsUkRBbE9VVWxSREVsT0RRbFJERWxPVFlsUkRFbE9ERWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSXhKVVF4SlRnekpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpDSlVReEpUaEdMbXB3Wnk4ek1EQndlQzBsUkRBbE9VRWxSREFsUWpnbFJERWxPVGNsUkRBbFFqSXVYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRaklsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJdUpUSkRYek14TGw4bFJEQWxPVVVsUkRFbE9EUWxSREVsT1RZbFJERWxPREVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUl4SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJMEpVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhHTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Намив виконувався на висотах від 40 до 60 метрів над рівнем великого промислового та житлового району Києва — Куренівки, але замість бетонної дамби спорудили земляну, яка не відповідала ані проекту, ані нормам безпеки. Пропускна спроможність протиповеневого стоку становила лише 0,5 м³ за секунду, що було недостатньо для виключення можливості аварії.
Намив здійснювався і взимку. Відповідно до технологічних умов, пульпа мала подаватися в яр лише впродовж восьми годин на добу, щоб вода встигла вчасно потрапити до водозбірного колодязя, але насправді цегельні заводи працювали в три зміни. При цьому колодязь чистили лише одного разу — 1959 року.
Катастрофа
Ще 11-12 березня 1961 року через дамбу переливалися струмочки води, що ставали дедалі сильнішими, однак заходів для термінового зміцнення дамби чи евакуації людей із небезпечної зони вжито не було. О 6:45 13 березня дамба почала руйнуватися, а о 9:20 (деякі джерела[] подають час 8:30) її прорвало, і маса рідкої пульпи ринула вниз. Початкова висота валу сягала 14 метрів, ширина у створі «Кирилівська церква» — приблизно 14 метрів, а швидкість — 5 метрів за секунду. О 9:30 пульпа дісталася Куренівки та залила площу близько 30 гектарів. У районі вулиці Кирилівської висота валу зменшилася вдвічі. Поступово розріджена пульпа ставала твердою, мов каміння. Вже в такому вигляді висота цієї маси місцями досягла трьох метрів.
Потік перевертав і відносив автомобілі, автобуси, трамваї, валив стовпи електричних мереж, рвав дроти. Один із автобусів зіткнувся з вантажівкою і запалав.
Пульпа практично повністю знищила трамвайне депо ім. Красіна, кілька десятків його працівників загинули. За ініціативою керівника технічного відділу КП «Київпастранс» Брамського Казимира Антоновича та музею київського електротранспорту Лівінської Лідії Архипівни у пам'ять про загиблих унаслідок Куренівської трагедії працівників трамвайного депо біля його входу у 1995 році відкрито пам'ятний знак, на території підприємства споруджено каплицю та організовано збір даних про загиблих.
За одними даними, Куренівська катастрофа знищила 22 приватні одноповерхові будинки, 5 двоповерхових, 12 одноповерхових будинків державного фонду, два гуртожитки. Водночас, згідно з офіційними звітом, що мав гриф «Для службового користування», внаслідок аварії зруйновано 68 житлових і 13 адміністративних будинків. Непридатними для проживання виявилися 298 помешкань, у тому числі 163 приватні будинки, в яких мешкало 353 родини чисельністю 1228 осіб.
За різними оцінками і даними істориків, тоді загинуло близько 1500 жителів столиці.
Було повністю знесено Копилівський цвинтар, дитячий садок, затоплено територію стадіону «Спартак», міської лікарні № 15 і пологового будинку, лікарні імені Павлова, експериментального заводу «Укрпромконструктор», рейкозварювального заводу Південно-Західної залізниці (тепер на місці останнього — Куренівський парк), низки інших підприємств та установ. Загалом площа затоплення склала 9 тисяч кв. метрів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eVlTOGxSREFsT1VFbFJEQWxRamdsUkRFbE9UY2xSREFsUWpJdVh5VkVNQ1U1UVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1V5UTE4eE1EY3VYeVZFTUNVNVFpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFJpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlRsQkpVUXdKVUk0SlVReEpUazNKVVF3SlVJeUxsOGxSREFsT1VFbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakFsTWtOZk1UQTNMbDhsUkRBbE9VSWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bFlpOGxSREFsT1VFbFJEQWxRamdsUkRFbE9UY2xSREFsUWpJdVh5VkVNQ1U1UmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSaTVmSlVRd0pVRXhKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVXlRMTh4TVM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGxCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRrM0pVUXdKVUl5TGw4bFJEQWxPVVlsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRBbFFrWXVYeVZFTUNWQk1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpnbE1rTmZNVEV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Маса пульпи залила частину Кирилівської та Новокостянтинівської вулиць і Кожевенного провулка, а також вулиці Лугову-Станційну, Троїцько-Кирилівську і Тульчинську.
Загальний об'єм пульпи в районі вулиць Кирилівської — Новокостянтинівської становив до 600 тис. м³ за товщини залягання до 4 м.
Свідчення очевидців
М. Н. Новгородська, вчителька:
Я сіла в автобус, салон якого був таким переповненим, що мене буквально припечатали до задніх дверей. Проїхавши трохи, автобус застряг навпроти стадіону «Спартак». Вода стала досягати вікон. Водії всіх машин, що застрягли, вибиралися з них і пливли на протилежну сторону до огорожі стадіону. В автобусі стояв страшний крик. Люди усвідомили, що поховані заживо. І раптом все потемніло. На нас йшов вал — суцільна піниста маса якогось сірого кольору. Вал був вищим за будинки й закривав собою небо. Чоловік, котрий стояв попереду мене, на мить ривком розсунув двері й ступив уперед. Я — слідом за ним. Потік збив мене з ніг, але дивом залишившись на поверхні і борсаючись, я дісталася до огорожі стадіону. Коли я піднялася на неї, пролунав вибух — автобус, з якого я кілька секунд тому вибралася, був охоплений полум'ям. Хтось вибив передні двері, але врятувалися тільки жінка й дві дівчинки. У них сильно обгоріло волосся. Решта пасажирів згоріли живцем.
Оригінальний текст (рос.)Я села в автобус, салон которого был так переполнен, что меня буквально припечатали к задней двери. Проехав немного, автобус застрял напротив стадиона «Спартак». Вода стала достигать окон машины. Шофёры всех застрявших машин выбирались из них и плыли на противоположную сторону к ограде стадиона. В автобусе стоял страшный крик. Люди осознали, что погребены заживо. И вдруг всё потемнело. На нас шёл вал — сплошная пенящаяся масса какого-то серого . Вал был выше домов и закрывал собой небо. Стоявший впереди меня человек на мгновение рывком раздвинул двери и шагнул вперёд. Я — вслед за ним. Поток сбил меня с ног, но чудом оставшись на поверхности и барахтаясь, я добралась до ограды стадиона. Когда я взобралась на неё, раздался взрыв — автобус, из которого я несколько мгновений назад выбралась, был объят пламенем. Кто-то выбил переднюю дверь, но спаслись только женщина и две девочки. У них сильно обгорели волосы. Остальные пассажиры сгорели заживо.
Применшення масштабів катастрофи
Влада довгий час приховувала й применшувала масштаби та наслідки аварії. Інформація про куренівські події піддавалася жорсткій цензурі, 13 березня в Києві було вимкнено міжміський і міжнародний зв'язок. Попри це, вже по обіді того ж дня про подію повідомили західні радіостанції, що мовили на СРСР. Офіційне повідомлення про катастрофу по державному Українському радіо було передано лише 16 березня .
Багатьох загиблих ховали на різних кладовищах у Києві (на Байковому, Лук'янівському, Куренівському, Берковецькому) та за його межами (у Пущі-Водиці та Горенці), вказуючи в документах та в написах на могилах різні дати та причини смерті. Частина тіл так і залишилася не знайденою в товщі затверділої пульпи. У повідомленні урядової комісії про розслідування причин аварії було вказано: «У районі аварії загинуло 145 чоловік». Нині точну кількість жертв катастрофи встановити практично неможливо; за оцінками київського історика Олександра Анісімова, це приблизно 1,5 тис. осіб. На сьогодні, завдяки копіткій праці Брамського Казимира Антоновича та Лівінської Лідії Архипівни, ми маємо точні дані лише по (загиблих на робочих місцях електротранспортниках трамвайного депо). Історик Ілля Афанасьєв у 2016 р. науково довів, що внаслідок Куренівської катастрофи загинуло приблизно від 250 до 550 людей, а найбільш вірогідним назвав діапазон 350—450 осіб.
Офіційне розслідування
У таємному режимі Прокуратурою УРСР було порушено кримінальну справу, проведено слідство. Матеріали кримінальної справи швидко знищили — разом зі свідченнями очевидців і фотознімками з місця подій. Закритий суд засудив шістьох посадових осіб до тюремного ув'язнення — двох проектувальників з Москви і чотирьох керівників київського будівельного управління. Згідно з висновком державної експертної комісії, причиною аварії названо «помилки в проекті гідровідвалів і дамби», а також «наслідком дефектів при проведенні будівельних робіт».
20 жовтня 1963, незадовго до завершення слідства, що тривало близько 2,5 року, раптово пішов із життя (за офіційною версією, помер від інфаркту, за чутками —застрелився) голова міськвиконкому О. Й. Давидов, який у 1950 році підписав рішення про початок скидання пульпи до Бабиного яру.
Заповнення яру після катастрофи
Після катастрофи у відрогах Бабиного яру ще залишалося понад три мільйони кубічних метрів пульпи. За наказом спеціальної комісії воду, що зібралася у відрогах через трубопровід, яким надходила до Бабиного яру пульпа, вже у зворотному напрямку відкачували до кар'єрів цегельних заводів, звідки вона потім потрапляла до річки Сирець. Водночас було запроектовано та збудовано нові захисні споруди у яру. Частину пульпи, що вихлюпнулася на Куренівку, вже у затверділому стані повертали самоскидами назад, використовуючи для засипання яру. Було збудовано нову капітальну бетонну дамбу 172 метри завдовжки і 25 метрів заввишки, тобто таку, яку передбачав первісний проект початку 50-х років. На гребені дамби висадили молоді тополі. До аварії безпосередньо під старою дамбою було прокладено газопровід низького тиску, що становив додаткову загрозу. Згідно з новим проектом, газопровід проклали просто на поверхні ґрунту. Для відводу води проклали водогін, в якому використали труби діаметром 100 см. Новий водогін міг перекачувати щосекунди 11 кубічних метрів води, тобто забезпечував надійну експлуатацію відрогів навіть за умов великої повені та тотальних злив.
Згодом через заповнену частину яру було прокладено дорогу з Сирця на Куренівку (частина нинішньої вул. Олени Теліги), влаштовано парк.
Вшанування пам'яті загиблих
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDB0cFpYWmZTM1Z5Wlc1cGRtdGhYMDExWkhOc2FXUmxYMDF2Ym5WdFpXNTBYekEzTURZeE15NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RTMmxsZGw5TGRYSmxibWwyYTJGZlRYVmtjMnhwWkdWZlRXOXVkVzFsYm5SZk1EY3dOakV6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У березні 2006 року, до 45-х роковин катастрофи, у парку відпочинку, створеному на місці заповнених відрогів Бабиного яру (біля зупинки громадського транспорту «Парк відпочинку»), відкрито пам'ятник загиблим у вигляді двох кам'яних плит і дзвону між ними. Крім того, біля входу до колишнього трамвайного депо імені Красіна (нині — Подільське трамвайне депо) встановлено пам'ятник загиблим працівникам підприємства.
У музеї депо є експозиція з фотографіями та іншими матеріалами про Куренівську катастрофу.
13 березня 2011 року виповнилося 50 років від дня Куренівської трагедії. На Лук'янівському цвинтарі на ділянці № 34 (перший ряд) у пам'ять про цю подію встановлено пам'ятний знак у вигляді надгробка з написом:
Вічна пам'ять
безвинно загиблим
під час Куренівської
трагедії 1961 року
Від працівників
електротранспорту м. Києва
13 березня 2011 року
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d015OGxSREFsT1VFbFJEQWxRamdsUkRFbE9UY2xSREFsUWpJbE1rTmZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUaEdYeVZFTUNVNVJTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxRVElsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqTWxSREFsUWpndVh5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VXlOeVZFTVNVNFJpVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJERWxPRFVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRFbE9ESmZKVVF3SlVJMkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF4SlRneUpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRFh5VkVNQ1U1UVNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNU4xOGxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT1RZbFJERWxPVGN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ09DVkVNU1U1TnlWRU1DVkNNaVV5UTE4bFJEQWxRaklsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VaZkpVUXdKVGxGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRYeVZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNPQzVmSlVRd0pUbEdKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlRJM0pVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTVNVNE5TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWw4bFJEQWxRallsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPRElsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa05mSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnekpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU55NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Біля підніжжя Кирилівської церкви громадськістю Києва 13 березня 2011 року встановлено хрест у пам'ять про киян, які загинули у Куренівській катастрофі. У 2016 здійснено реконструкцію пам'ятного знака.
У 2021 році у Києві Меморіальний центр Голокосту «Бабин Яр» відкрив нову інсталяцію «Погляд у минуле» до 60-ї-річниці Куренівської трагедії. Автор інсталяції — український культурний діяч, художник і письменник Олег Шовенко.
Відгомін у літературі та мистецтві
Уперше в художній літературі тему Куренівської трагедії порушив Леонід Кисельов у вірші «Тринадцатое марта, Куреневка…» (1963).
У романі-документі «Бабин Яр» Анатолій Кузнецов розглядає Куренівську трагедію як відплату за невідповідне ставлення радянського режиму до вшанування пам'яті розстріляних у Бабиному Яру. Сторінки, присвячені трагедії 1961 року, не ввійшли до першого журнального (підцензурного) видання (1966) і вперше побачили світ у закордонних виданнях роману.
Пізніше цей метафізичний зв'язок між двома трагедіями (1941 і 1961 років) поклав в основу сюжету повісті «Апокаліпсис по-київськи» київський письменник-фантаст Тимур Литовченко. При цьому подані в повісті подробиці техногенної катастрофи багато в чому не відповідають документальним фактам.
Свою реакцію на Куренівську трагедію висловив класик української радянської літератури Олесь Гончар. У його новелі «Чорний Яр» докладно описано розвиток подій Куренівської трагедії, наведено відомі письменникові подробиці катастрофи. Новелу вперше було опубліковано 23 грудня 1985 р. російською мовою в газеті «Правда». Критики назвали цей твір малим «Собором».
Куренівська трагедія згадана в серіалі «Сага» (серія 6).
Примітки
- Брамський К. А. Куренівська трагедія К: 2011 — 26 с., 10 іл., 1 схема
- Брамський К. А. Технічний відділ київського трамвайно-тролейбусного управління К: 2013 — 26 с., 30 іл.
- Куренівська трагедія, 2012, с. 37, 38.
- . ikyyanyn.com (укр.). Архів оригіналу за 25 травня 2021. Процитовано 25 травня 2021.
- . Архів оригіналу за 14 березня 2016. Процитовано 13 березня 2016.
- Куренівська трагедія, 2012, с. 86.
- Тринадцяте березня, Куренівка… [ 16 квітня 2016 у Wayback Machine.](рос.)
- Куренівська трагедія, 2012, с. 92, 93.
- Афанасьєв, Ілля (18 березня 2016). . day.kiev.ua (українська) . Щоденна всеукраїнська газета «День». Архів оригіналу за 28 лютого 2018. Процитовано 27 лютого.
- Афанасьєв, Ілля (2016). . http://nbuv.gov.ua/UJRN/gileya_2016_107_25 (українська) . Гілея: науковий вісник. Збірник наукових праць. Архів оригіналу за 15 лютого 2022. Процитовано 27 лютого.
- Блог історика: 1961 рік. Куренівська трагедія [ 14 березня 2016 у Wayback Machine.] Цалик Станіслав Миколайович
- Нахманович Виталий. Последняя жертва Бабьего Яра [ 27 лютого 2015 у Wayback Machine.] // Комитет «Бабий Яр». (рос.)
- В Киеве открыли инсталляцию «Взгляд в прошлое» к 60-й годовщине Куреневской трагедии[недоступне посилання]
Джерела та література
- Юсов С. Л. Куренівська катастрофа 1961 [ 12 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 520. — .
- Юсов С. Л. Куренівська катастрофа [ 20 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Анисимов Александр. Киевский потоп. Куреневская трагедия 13 марта 1961 года.
- Александр Анисимов. «Судный день» городского масштаба
- Куренівська трагедія 13 березня 1961 р. у Києві: причини, обставини, наслідки. Документи і матеріали / Ред. кол.: В. А. Смолій та ін. — К. : Інститут історії України, 2012. — 548 с. — ..
- Брамський К. А. Куренівська трагедія. — К., 2011 — 26 с., 10 іл., 1 схема.
- Євстафьєва Тетяна. Куренівська трагедія. Як і чому це сталося [ 12 листопада 2013 у Wayback Machine.] // Історична правда. — 2016. — 13 березня.
- Крупина В. О. «Жертв багато, а в газетах нічого не пишуть…» (Куренівська трагедія 13 березня 1961 р. в Києві) [ 12 листопада 2013 у Wayback Machine.]
Посилання
- Куренівська катастрофа [ 23 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Запікана куренівська трагедія [ 17 березня 2011 у Wayback Machine.] // Український тиждень
- Куренівська катастрофа в Києві. Документи: ЦДАВО Украины, ЦДАГО Украины, ЦДКФФА України ім. Г. С. Пшеничного, Держархів м. Києва[недоступне посилання з липня 2019]
- Подробно о Куренёвской трагедии (рос.)
- Куренёвская Трагедия — Киевский «день Помпеи» [ 10 березня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- Статья о Куренёвской трагедии [ 16 квітня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- «Мы к вам пришли. Не мы — овраги» [ 1 червня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- http://picturehistory.livejournal.com/257926.html [ 20 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
BABI YAR. CONTEXT/R02/THE FLOOD. A film by SERGEI LOZNITSA на YouTube
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kureni vska trage diya tehnogenna katastrofa sho stalasya v Kiyevi 13 bereznya 1961 roku koli potuzhnij selevij potik iz Babinogo Yaru kriz prorvanu dambu zatopiv Kurenivku j prizviv do chislennih zhertv Kurenivska tragediyaTip tehnogenna katastrofaPrichina proriv dambiKrayina Ukrayinska RSR SRSRMisce Kurenivka Kiyiv KurenivkaData 13 bereznya 1961 08 30Zagiblih oficijno 145 za neoficijnimi ocinkami do 1500Geografichni koordinati 50 29 09 pn sh 30 28 21 sh d 50 486102000027777592 pn sh 30 47277000002777925 sh d 50 486102000027777592 30 47277000002777925Peredumovi tragediyi28 bereznya 1950 roku rishennyam 582 povtorno 2 grudnya 1952 roku vikonkom Kiyivskoyi miskradi uhvaliv rishennya zapovniti Babin yar vidhodami virobnictva roztashovanih poblizu na Sireckij vulici 33 Nepridatni dlya cegelnogo virobnictva zemlyani porodi zmishuvalisya z vodoyu j u viglyadi pulpi po trubah vidvodilisya u vidrogi Babinogo yaru Vsogo za 10 rokiv u takij sposib do vidrogiv yaru bulo namito ponad 4 miljoni kubichnih metriv gruntu zokrema do vidrogu 3 de piznishe stalasya avariya 3 mln 191 tis m Zagalna plosha namivu stanovila blizko odnogo kvadratnogo kilometra Shar namivu syagav 30 metriv Budivlya na Sireckij vulici 31 de v 1950 60 h rokah mistilasya kontora trestu Gidromehanizaciya sho vikonuvav roboti z namivu gruntu do Babinogo yaru Foto 2022 roku Namiv vikonuvavsya na visotah vid 40 do 60 metriv nad rivnem velikogo promislovogo ta zhitlovogo rajonu Kiyeva Kurenivki ale zamist betonnoyi dambi sporudili zemlyanu yaka ne vidpovidala ani proektu ani normam bezpeki Propuskna spromozhnist protipovenevogo stoku stanovila lishe 0 5 m za sekundu sho bulo nedostatno dlya viklyuchennya mozhlivosti avariyi Namiv zdijsnyuvavsya i vzimku Vidpovidno do tehnologichnih umov pulpa mala podavatisya v yar lishe vprodovzh vosmi godin na dobu shob voda vstigla vchasno potrapiti do vodozbirnogo kolodyazya ale naspravdi cegelni zavodi pracyuvali v tri zmini Pri comu kolodyaz chistili lishe odnogo razu 1959 roku KatastrofaShe 11 12 bereznya 1961 roku cherez dambu perelivalisya strumochki vodi sho stavali dedali silnishimi odnak zahodiv dlya terminovogo zmicnennya dambi chi evakuaciyi lyudej iz nebezpechnoyi zoni vzhito ne bulo O 6 45 13 bereznya damba pochala rujnuvatisya a o 9 20 deyaki dzherela dzherelo podayut chas 8 30 yiyi prorvalo i masa ridkoyi pulpi rinula vniz Pochatkova visota valu syagala 14 metriv shirina u stvori Kirilivska cerkva priblizno 14 metriv a shvidkist 5 metriv za sekundu O 9 30 pulpa distalasya Kurenivki ta zalila ploshu blizko 30 gektariv U rajoni vulici Kirilivskoyi visota valu zmenshilasya vdvichi Postupovo rozridzhena pulpa stavala tverdoyu mov kaminnya Vzhe v takomu viglyadi visota ciyeyi masi miscyami dosyagla troh metriv Potik perevertav i vidnosiv avtomobili avtobusi tramvayi valiv stovpi elektrichnih merezh rvav droti Odin iz avtobusiv zitknuvsya z vantazhivkoyu i zapalav Pulpa praktichno povnistyu znishila tramvajne depo im Krasina kilka desyatkiv jogo pracivnikiv zaginuli Za iniciativoyu kerivnika tehnichnogo viddilu KP Kiyivpastrans Bramskogo Kazimira Antonovicha ta muzeyu kiyivskogo elektrotransportu Livinskoyi Lidiyi Arhipivni u pam yat pro zagiblih unaslidok Kurenivskoyi tragediyi pracivnikiv tramvajnogo depo bilya jogo vhodu u 1995 roci vidkrito pam yatnij znak na teritoriyi pidpriyemstva sporudzheno kaplicyu ta organizovano zbir danih pro zagiblih Za odnimi danimi Kurenivska katastrofa znishila 22 privatni odnopoverhovi budinki 5 dvopoverhovih 12 odnopoverhovih budinkiv derzhavnogo fondu dva gurtozhitki Vodnochas zgidno z oficijnimi zvitom sho mav grif Dlya sluzhbovogo koristuvannya vnaslidok avariyi zrujnovano 68 zhitlovih i 13 administrativnih budinkiv Nepridatnimi dlya prozhivannya viyavilisya 298 pomeshkan u tomu chisli 163 privatni budinki v yakih meshkalo 353 rodini chiselnistyu 1228 osib Za riznimi ocinkami i danimi istorikiv todi zaginulo blizko 1500 zhiteliv stolici Bulo povnistyu zneseno Kopilivskij cvintar dityachij sadok zatopleno teritoriyu stadionu Spartak miskoyi likarni 15 i pologovogo budinku likarni imeni Pavlova eksperimentalnogo zavodu Ukrpromkonstruktor rejkozvaryuvalnogo zavodu Pivdenno Zahidnoyi zaliznici teper na misci ostannogo Kurenivskij park nizki inshih pidpriyemstv ta ustanov Zagalom plosha zatoplennya sklala 9 tisyach kv metriv Namitij 13 bereznya 1961 grunt navkolo sporudi likarni 19 st na Kirilivskij vul 107 Promislova budivlya seredini 20 st na prospekti Stepana Banderi 11 u 1961 Lugova Stancijna vulicya Na fasadi mozhna bachiti riven namitogo pid chas avariyi gruntu Masa pulpi zalila chastinu Kirilivskoyi ta Novokostyantinivskoyi vulic i Kozhevennogo provulka a takozh vulici Lugovu Stancijnu Troyicko Kirilivsku i Tulchinsku Zagalnij ob yem pulpi v rajoni vulic Kirilivskoyi Novokostyantinivskoyi stanoviv do 600 tis m za tovshini zalyagannya do 4 m Svidchennya ochevidcivM N Novgorodska vchitelka Ya sila v avtobus salon yakogo buv takim perepovnenim sho mene bukvalno pripechatali do zadnih dverej Proyihavshi trohi avtobus zastryag navproti stadionu Spartak Voda stala dosyagati vikon Vodiyi vsih mashin sho zastryagli vibiralisya z nih i plivli na protilezhnu storonu do ogorozhi stadionu V avtobusi stoyav strashnij krik Lyudi usvidomili sho pohovani zazhivo I raptom vse potemnilo Na nas jshov val sucilna pinista masa yakogos sirogo koloru Val buv vishim za budinki j zakrivav soboyu nebo Cholovik kotrij stoyav poperedu mene na mit rivkom rozsunuv dveri j stupiv upered Ya slidom za nim Potik zbiv mene z nig ale divom zalishivshis na poverhni i borsayuchis ya distalasya do ogorozhi stadionu Koli ya pidnyalasya na neyi prolunav vibuh avtobus z yakogo ya kilka sekund tomu vibralasya buv ohoplenij polum yam Htos vibiv peredni dveri ale vryatuvalisya tilki zhinka j dvi divchinki U nih silno obgorilo volossya Reshta pasazhiriv zgorili zhivcem Originalnij tekst ros Ya sela v avtobus salon kotorogo byl tak perepolnen chto menya bukvalno pripechatali k zadnej dveri Proehav nemnogo avtobus zastryal naprotiv stadiona Spartak Voda stala dostigat okon mashiny Shofyory vseh zastryavshih mashin vybiralis iz nih i plyli na protivopolozhnuyu storonu k ograde stadiona V avtobuse stoyal strashnyj krik Lyudi osoznali chto pogrebeny zazhivo I vdrug vsyo potemnelo Na nas shyol val sploshnaya penyashayasya massa kakogo to serogo Val byl vyshe domov i zakryval soboj nebo Stoyavshij vperedi menya chelovek na mgnovenie ryvkom razdvinul dveri i shagnul vperyod Ya vsled za nim Potok sbil menya s nog no chudom ostavshis na poverhnosti i barahtayas ya dobralas do ogrady stadiona Kogda ya vzobralas na neyo razdalsya vzryv avtobus iz kotorogo ya neskolko mgnovenij nazad vybralas byl obyat plamenem Kto to vybil perednyuyu dver no spaslis tolko zhenshina i dve devochki U nih silno obgoreli volosy Ostalnye passazhiry sgoreli zazhivo Primenshennya masshtabiv katastrofiVlada dovgij chas prihovuvala j primenshuvala masshtabi ta naslidki avariyi Informaciya pro kurenivski podiyi piddavalasya zhorstkij cenzuri 13 bereznya v Kiyevi bulo vimkneno mizhmiskij i mizhnarodnij zv yazok Popri ce vzhe po obidi togo zh dnya pro podiyu povidomili zahidni radiostanciyi sho movili na SRSR Oficijne povidomlennya pro katastrofu po derzhavnomu Ukrayinskomu radio bulo peredano lishe 16 bereznya Bagatoh zagiblih hovali na riznih kladovishah u Kiyevi na Bajkovomu Luk yanivskomu Kurenivskomu Berkoveckomu ta za jogo mezhami u Pushi Vodici ta Gorenci vkazuyuchi v dokumentah ta v napisah na mogilah rizni dati ta prichini smerti Chastina til tak i zalishilasya ne znajdenoyu v tovshi zatverdiloyi pulpi U povidomlenni uryadovoyi komisiyi pro rozsliduvannya prichin avariyi bulo vkazano U rajoni avariyi zaginulo 145 cholovik Nini tochnu kilkist zhertv katastrofi vstanoviti praktichno nemozhlivo za ocinkami kiyivskogo istorika Oleksandra Anisimova ce priblizno 1 5 tis osib Na sogodni zavdyaki kopitkij praci Bramskogo Kazimira Antonovicha ta Livinskoyi Lidiyi Arhipivni mi mayemo tochni dani lishe po zagiblih na robochih miscyah elektrotransportnikah tramvajnogo depo Istorik Illya Afanasyev u 2016 r naukovo doviv sho vnaslidok Kurenivskoyi katastrofi zaginulo priblizno vid 250 do 550 lyudej a najbilsh virogidnim nazvav diapazon 350 450 osib Oficijne rozsliduvannyaU tayemnomu rezhimi Prokuraturoyu URSR bulo porusheno kriminalnu spravu provedeno slidstvo Materiali kriminalnoyi spravi shvidko znishili razom zi svidchennyami ochevidciv i fotoznimkami z miscya podij Zakritij sud zasudiv shistoh posadovih osib do tyuremnogo uv yaznennya dvoh proektuvalnikiv z Moskvi i chotiroh kerivnikiv kiyivskogo budivelnogo upravlinnya Zgidno z visnovkom derzhavnoyi ekspertnoyi komisiyi prichinoyu avariyi nazvano pomilki v proekti gidrovidvaliv i dambi a takozh naslidkom defektiv pri provedenni budivelnih robit 20 zhovtnya 1963 nezadovgo do zavershennya slidstva sho trivalo blizko 2 5 roku raptovo pishov iz zhittya za oficijnoyu versiyeyu pomer vid infarktu za chutkami zastrelivsya golova miskvikonkomu O J Davidov yakij u 1950 roci pidpisav rishennya pro pochatok skidannya pulpi do Babinogo yaru Zapovnennya yaru pislya katastrofiPislya katastrofi u vidrogah Babinogo yaru she zalishalosya ponad tri miljoni kubichnih metriv pulpi Za nakazom specialnoyi komisiyi vodu sho zibralasya u vidrogah cherez truboprovid yakim nadhodila do Babinogo yaru pulpa vzhe u zvorotnomu napryamku vidkachuvali do kar yeriv cegelnih zavodiv zvidki vona potim potraplyala do richki Sirec Vodnochas bulo zaproektovano ta zbudovano novi zahisni sporudi u yaru Chastinu pulpi sho vihlyupnulasya na Kurenivku vzhe u zatverdilomu stani povertali samoskidami nazad vikoristovuyuchi dlya zasipannya yaru Bulo zbudovano novu kapitalnu betonnu dambu 172 metri zavdovzhki i 25 metriv zavvishki tobto taku yaku peredbachav pervisnij proekt pochatku 50 h rokiv Na grebeni dambi visadili molodi topoli Do avariyi bezposeredno pid staroyu damboyu bulo prokladeno gazoprovid nizkogo tisku sho stanoviv dodatkovu zagrozu Zgidno z novim proektom gazoprovid proklali prosto na poverhni gruntu Dlya vidvodu vodi proklali vodogin v yakomu vikoristali trubi diametrom 100 sm Novij vodogin mig perekachuvati shosekundi 11 kubichnih metriv vodi tobto zabezpechuvav nadijnu ekspluataciyu vidrogiv navit za umov velikoyi poveni ta totalnih zliv Zgodom cherez zapovnenu chastinu yaru bulo prokladeno dorogu z Sircya na Kurenivku chastina ninishnoyi vul Oleni Teligi vlashtovano park Vshanuvannya pam yati zagiblihPam yatnik zagiblim unaslidok Kurenivskoyi tragediyi vidkritij u berezni 2006 r U berezni 2006 roku do 45 h rokovin katastrofi u parku vidpochinku stvorenomu na misci zapovnenih vidrogiv Babinogo yaru bilya zupinki gromadskogo transportu Park vidpochinku vidkrito pam yatnik zagiblim u viglyadi dvoh kam yanih plit i dzvonu mizh nimi Krim togo bilya vhodu do kolishnogo tramvajnogo depo imeni Krasina nini Podilske tramvajne depo vstanovleno pam yatnik zagiblim pracivnikam pidpriyemstva Pam yatnik pracivnikam tramvajnogo depo im Krasina yaki zaginuli pid chas Kurenivskoyi tragediyi U muzeyi depo ye ekspoziciya z fotografiyami ta inshimi materialami pro Kurenivsku katastrofu Pam yatnij znak na Luk yanivskomu cvintari vstanovlenij do 50 h rokovin tragediyi 13 bereznya 2011 roku vipovnilosya 50 rokiv vid dnya Kurenivskoyi tragediyi Na Luk yanivskomu cvintari na dilyanci 34 pershij ryad u pam yat pro cyu podiyu vstanovleno pam yatnij znak u viglyadi nadgrobka z napisom Vichna pam yat bezvinno zagiblim pid chas Kurenivskoyi tragediyi 1961 roku Vid pracivnikiv elektrotransportu m Kiyeva 13 bereznya 2011 roku Pam yatnij hrest bilya pidnizhzhya Kirilivskogo pagorba osvyachenij 2011 roku Bilya pidnizhzhya Kirilivskoyi cerkvi gromadskistyu Kiyeva 13 bereznya 2011 roku vstanovleno hrest u pam yat pro kiyan yaki zaginuli u Kurenivskij katastrofi U 2016 zdijsneno rekonstrukciyu pam yatnogo znaka U 2021 roci u Kiyevi Memorialnij centr Golokostu Babin Yar vidkriv novu instalyaciyu Poglyad u minule do 60 yi richnici Kurenivskoyi tragediyi Avtor instalyaciyi ukrayinskij kulturnij diyach hudozhnik i pismennik Oleg Shovenko Vidgomin u literaturi ta mistectviUpershe v hudozhnij literaturi temu Kurenivskoyi tragediyi porushiv Leonid Kiselov u virshi Trinadcatoe marta Kurenevka 1963 U romani dokumenti Babin Yar Anatolij Kuznecov rozglyadaye Kurenivsku tragediyu yak vidplatu za nevidpovidne stavlennya radyanskogo rezhimu do vshanuvannya pam yati rozstrilyanih u Babinomu Yaru Storinki prisvyacheni tragediyi 1961 roku ne vvijshli do pershogo zhurnalnogo pidcenzurnogo vidannya 1966 i vpershe pobachili svit u zakordonnih vidannyah romanu Piznishe cej metafizichnij zv yazok mizh dvoma tragediyami 1941 i 1961 rokiv poklav v osnovu syuzhetu povisti Apokalipsis po kiyivski kiyivskij pismennik fantast Timur Litovchenko Pri comu podani v povisti podrobici tehnogennoyi katastrofi bagato v chomu ne vidpovidayut dokumentalnim faktam Svoyu reakciyu na Kurenivsku tragediyu visloviv klasik ukrayinskoyi radyanskoyi literaturi Oles Gonchar U jogo noveli Chornij Yar dokladno opisano rozvitok podij Kurenivskoyi tragediyi navedeno vidomi pismennikovi podrobici katastrofi Novelu vpershe bulo opublikovano 23 grudnya 1985 r rosijskoyu movoyu v gazeti Pravda Kritiki nazvali cej tvir malim Soborom Kurenivska tragediya zgadana v seriali Saga seriya 6 PrimitkiBramskij K A Kurenivska tragediya K 2011 26 s 10 il 1 shema Bramskij K A Tehnichnij viddil kiyivskogo tramvajno trolejbusnogo upravlinnya K 2013 26 s 30 il Kurenivska tragediya 2012 s 37 38 ikyyanyn com ukr Arhiv originalu za 25 travnya 2021 Procitovano 25 travnya 2021 Arhiv originalu za 14 bereznya 2016 Procitovano 13 bereznya 2016 Kurenivska tragediya 2012 s 86 Trinadcyate bereznya Kurenivka 16 kvitnya 2016 u Wayback Machine ros Kurenivska tragediya 2012 s 92 93 Afanasyev Illya 18 bereznya 2016 day kiev ua ukrayinska Shodenna vseukrayinska gazeta Den Arhiv originalu za 28 lyutogo 2018 Procitovano 27 lyutogo Afanasyev Illya 2016 http nbuv gov ua UJRN gileya 2016 107 25 ukrayinska Gileya naukovij visnik Zbirnik naukovih prac Arhiv originalu za 15 lyutogo 2022 Procitovano 27 lyutogo Blog istorika 1961 rik Kurenivska tragediya 14 bereznya 2016 u Wayback Machine Calik Stanislav Mikolajovich Nahmanovich Vitalij Poslednyaya zhertva Babego Yara 27 lyutogo 2015 u Wayback Machine Komitet Babij Yar ros V Kieve otkryli installyaciyu Vzglyad v proshloe k 60 j godovshine Kurenevskoj tragedii nedostupne posilannya Dzherela ta literaturaYusov S L Kurenivska katastrofa 1961 12 kvitnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 520 ISBN 978 966 00 0855 4 Yusov S L Kurenivska katastrofa 20 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Anisimov Aleksandr Kievskij potop Kurenevskaya tragediya 13 marta 1961 goda Aleksandr Anisimov Sudnyj den gorodskogo masshtaba Kurenivska tragediya 13 bereznya 1961 r u Kiyevi prichini obstavini naslidki Dokumenti i materiali Red kol V A Smolij ta in K Institut istoriyi Ukrayini 2012 548 s ISBN 978 966 02 6392 5 Bramskij K A Kurenivska tragediya K 2011 26 s 10 il 1 shema Yevstafyeva Tetyana Kurenivska tragediya Yak i chomu ce stalosya 12 listopada 2013 u Wayback Machine Istorichna pravda 2016 13 bereznya Krupina V O Zhertv bagato a v gazetah nichogo ne pishut Kurenivska tragediya 13 bereznya 1961 r v Kiyevi 12 listopada 2013 u Wayback Machine PosilannyaKurenivska katastrofa 23 veresnya 2016 u Wayback Machine Zapikana kurenivska tragediya 17 bereznya 2011 u Wayback Machine Ukrayinskij tizhden Kurenivska katastrofa v Kiyevi Dokumenti CDAVO Ukrainy CDAGO Ukrainy CDKFFA Ukrayini im G S Pshenichnogo Derzharhiv m Kiyeva nedostupne posilannya z lipnya 2019 Podrobno o Kurenyovskoj tragedii ros Kurenyovskaya Tragediya Kievskij den Pompei 10 bereznya 2016 u Wayback Machine ros Statya o Kurenyovskoj tragedii 16 kvitnya 2016 u Wayback Machine ros My k vam prishli Ne my ovragi 1 chervnya 2015 u Wayback Machine ros http picturehistory livejournal com 257926 html 20 zhovtnya 2016 u Wayback Machine BABI YAR CONTEXT R02 THE FLOOD A film by SERGEI LOZNITSA na YouTube