Залі́зна доба (I тис. до н. е.) — період ранньої історії людства, який визначається розвитком металургії і використанням залізних виробів (ножі, сокири, посуд, зброя, прикраси тощо). Тривав приблизно від 1200 р. до н. е. до 340 р. н. е.
Уявлення про три доби (кам'яну, бронзову і залізну) існувало ще в античному світі, про нього згадує в своїх роботах Тит Лукрецій Кар. Проте сам термін «залізна доба» з'явився в наукових роботах в середині XIX століття, його ввів данський археолог Християн Юргенсен Томсен.
Період, коли почала поширюватися залізна металургія, пройшли всі країни, проте до залізної доби зазвичай відносять тільки ті культури первісних племен, які мешкали поза володіннями стародавніх держав, що утворилися в часи неоліту і бронзової доби — Межиріччя, Стародавнього Єгипту, Греції, Індії, Китаю.
Історія поняття
Термін «залізна доба» вперше ввів данський археолог Християн Томсен. Він був директором Національного музею Данії і всі експонати поділяв за матеріалом на кам'яні, бронзові і залізні. Ця система отримала визнання не відразу, але поступово її прийняли на озброєння й інші вчені. Надалі класифікацію Томсена розвинув його учень, .
Згодом систему періодизації переробив директор відділу доісторичних старожитностей . Він виділив два періоди — доісторичний (дописемний) та історичний (письмовий). Перший з них учений розділив на кам'яну, бронзову і залізну добу. Надалі цю систему уточнювали інші вчені.
Пізніше були проведені дослідження, підсумком яких стали первісна класифікація і датування пам'яток залізної доби. У Західній Європі цим займалися Моріц Гернес (Австрія), Оскар Монтеліус і Нільс Оберґ (Швеція), Отто Тишлер і Пауль Рейнеке (Німеччина), Жозеф Дешелет (Франція), Йосеф Піч (Чехія), Юзев Костшевський (Польща); у Східній Європі дослідження проводили багато російських і радянських археологів, зокрема Василь Олексійович Городцов, Олександр Андрійович Спіцин, Юрій Володимирович Готьє, Петро Миколайович Третьяков, Олексій Петрович Смирнов, Харрі Альбертович Моора, Артамонов Михайло Іларіонович, Борис Миколайович Граков; в Сибіру — Сергій Олександрович Теплоухов, Сергій Володимирович Кисельов, Сергій Іванович Руденко; на Кавказі — Борис Олексійович Куфтін, Олександр Олександрович Єссей, Борис Борисович Піотровський, Євген Гнатович Крупнов; в Середній Азії — Сергій Павлович Толстов, Олександр Натанович Бернштам, Олексій Іванович Тереножкін.
Порівняння бронзи і заліза
Самородне залізо у природі зустрічається рідко. Його плавка з руди — досить важке заняття, оскільки залізо має вищу температуру плавлення, ніж бронза, його ливарні якості також гірші. Крім того, залізо поступається бронзі за твердістю й корозійною стійкістю. Це призвело до того, що досить довго залізо було в дуже обмеженому вжитку. Бронзові знаряддя праці довговічніші від залізних, і їх виробництва не потребує високої температури. Тому більшість фахівців вважає, що перехід від бронзи до заліза був пов'язаний не з перевагами виготовлених із заліза знарядь, а насамперед із швидким виснаженням родовищ олова, необхідного для виготовлення бронзи і менш поширеного в природі, ніж мідь.
Залізні руди зустрічаються в природі набагато частіше мідних і олов'яних. Тому видобуток залізної руди в давнину виявився досить вигідним заняттям, залізо виявилося доступнішим від міді та сплавів на мідній основі. Навички та технології лиття бронзи створили передумови і для розвитку залізної металургії. Зрештою, відкриття способів додавання до заліза вуглецю і загартовування заліза (в результаті чого воно перетворювалося на сталь) значно підвищило механічні характеристики виробів з нього, що зрештою призвело до майже повного витіснення з ужитку бронзових і кам'яних знарядь (використання яких тривало і за бронзової доби). Ширшою стала різноманітність знарядь, що створило нові можливості для розвитку господарства і підвищення продуктивності праці.
Залізна доба в системі трьох періодів
Розрізнення ранньої історії людства на три періоди археологічних культур: кам'яну добу, бронзову добу й залізну добу запропонував данський археолог Християн Юргенсен Томсен для полегшення класифікації археологічних знахідок. Найкраще запропонована Томсеном класифікація артефактів працює для археологічних знахідок Середземномор'я та Близького Сходу. В інших стародавніх культурах, наприклад, культурі Стародавнього Китаю, виділити бронзову і залізну добу важче.
Термін залізна доба, зустрічається набагато раніше, в книзі «Роботи і дні» Гесіода, де історія людства поділена на 5 діб: золоту, срібну, бронзову, добу героїв та залізну добу, однак цей стародавній поділ міфологічний, а не археологічний.
Всі народи і цивілізації пережили період поширення металургії і залізних виробів. Але до культур залізної доби відносять лише цивілізації ранньої історії, які згодом пройшли рабовласницький період.
Тривалість
Період залізної доби був найменш тривалим серед інших епох. Він розпочався з Темних часів Греції у 12 столітті до н. е. в Європі і Близькому Сході, і в 11 столітті в Індії в Азії. Вважається, що залізна доба закінчилася з виникненням приблизно в 3 столітті до н.е. писаної історії, яка дає свідчення про події від безпосередніх її учасників (розвинений еллінізм і Римська держава).
В Америці, Австралії й Океанії залізна доба почалася лише з появою європейців.
Можна вважати, що людство продовжує жити в часи розвиненої залізної доби, бо залізо і металургія не втратили свого значення і дотепер.
Відкриття заліза
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDBoTlFsOUxaV3gwWlc1bmNtRmlYMDBsUXpNbFFrTnVjMmx1WjJWdUxWSmhhVzVmUjNKaFlsODVNUzVxY0djdk1qVXdjSGd0U0UxQ1gwdGxiSFJsYm1keVlXSmZUU1ZETXlWQ1EyNXphVzVuWlc0dFVtRnBibDlIY21GaVh6a3hMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Див. також Початки металургії заліза.
Рання технологія отримання й обробки заліза була примітивною в порівнянні з сучасною металообробкою. Найдавніші залізні артефакти, знайдені археологами, були з метеоритного заліза, вірніше сплавів заліза з нікелем. Виплавлення заліза із залізної руди почали практикувати наприкінці бронзової доби. Питання про те, звідки почався цей процес, чи існував спочатку один центр виплавлення, чи технологія виникла в різних частинах світу незалежно, дискутується археологами. Найпоширеніша теорія стверджує, що виплавлювання заліза зародилося в Східній Анатолії приблизно в 1200 роках до н.е.
Англійський археолог Ентоні Снодграсс виділив три стадії розвитку залізної технології. Спочатку залізо зустрічається рідко і є предметом розкоші. На наступній стадії залізо вже використовують для виготовлення знарядь праці, але переважно використовуються ще бронзові знаряддя. На останній же стадії залізні знаряддя починають переважати над усіма іншими.
Найбільш ранні знахідки предметів, зроблених з метеоритного заліза, відомі в Ірані (VI—IV тисячоліття до н. е.), Іраку (V тисячоліття до н. е.) Та Єгипті (IV тисячоліття до н. е.). У Месопотамії перші залізні предмети датовані III тисячоліттям до н. е. Також залізні предмети знаходили в залишках ямної культури на Південному Уралі (III тисячолітні до н. е.) І в Афанасієвської культури в південному Сибіру (III тис. до н. е.). Крім того, залізні предмети виготовляли ескімоси й індіанці північного заходу Північної Америки і в Китаї періоду династії Чжоу.
Ймовірно, спочатку рудне залізо було отримано випадково — залізну руду використовували як флюс при отриманні бронзи, в результаті чого утворювалося чисте залізо. Однак його кількість була дуже мала. Пізніше навчилися використовувати метеоритне залізо, яке вважали даром богів. Спочатку залізо було дуже дороге і використовувалося в основному для виготовлення ритуальних предметів.
Першою технологією виплавлення заліза була сиродутна. В землі викопували яму, куди складали шарами руду й вугілля. Над ямою споруджували купол із димарем. Повітря в піч подавалося за допомогою ковальських міхів. Така конструкція забезпечувала відновлення заліза без розплавлювання — температура була надто низькою. Технологія була малоефективною. В результаті, зруйнувавши піч, із неї виймали пористу речовину, яку називали крицею. Вона складалася із заліза й шлаку. Її потім ущільнювали за допомогою ковальських молотів. було низької якості й крихке. Воно поступалося за твердістю перед бронзою.
Вперше залізо навчилися обробляти в північних районах Анатолії. За усталеною думкою, першими освоїли технологію одержання заліза в племенах, підпорядкованих хеттам.
Перевагою заліза над бронзою була доступність сировини. Залізні вироби стали кращими від бронзових тільки з початком освоєння процесу варіння сталі, що відбулося в ранньому Середньовіччі. Відтоді люди почали широко застосовувати залізо. А до того залізні вироби поступалися якістю бронзі, але залізна руда була доступніша і могла бути знайдена практично скрізь, тоді як виробництво бронзи потребує мідних і олов'яних руд, родовища яких були далеко й потребували перевезень і торгівлі.
Із винаходом технології виплавлення заліза відбулися значні зміни в людському суспільстві — люди отримали в достатній кількості інструменти. Практично всі побутові залізні вироби, окрім ножиць і ґвинтів, були вперше виготовлені в залізну добу.
Давньогрецька традиція вважала відкривачем заліза народ , що жили в східній частині Малої Азії на південному березі Чорного моря, для яких в літературі використовувався стійкий вираз «батько заліза», і сама назва стала в грецькій мові (Χάλυβας) виникає саме від етноніма.
Аристотель залишив опис халібського способу отримання заліза: халіби кілька разів промивали річковий пісок, додавали до нього якусь вогнетривку речовину і плавили в печах особливої конструкції; отриманий таким чином метал мав сріблястий колір і був нержавіючим. Як сировина для виплавки заліза використовувалися магнетитові піски, запаси яких зустрічаються по всьому узбережжю Чорного моря — ці магнетитові піски складаються з суміші дрібних зерен магнетиту, титано-магнетиту, ільменіту й уламків інших порід, отож сталь була легованою, і, мабуть, володіла високими якостями. Такий своєрідний спосіб отримання заліза не з руди говорить про те, що халіби, швидше, відкрили залізо як технологічний матеріал, але не спосіб його повсюдного промислового виробництва. Мабуть, їх відкриття послужило поштовхом для подальшого розвитку металургії заліза, в тому числі з руди, що видобувається в копальнях. Климент Александрійський у своїй енциклопедичній праці «Стромати» (гл. 21) згадує, що за грецькими переказами залізо було відкрито на горі Іді — так називався гірський ланцюг біля Трої, навпроти острова Лесбос (в «Іліаді» вона згадується як гора Іда, з якої Зевс спостерігав за битвою греків з троянцями).
В хеттських текстах залізо позначається словом par-zi-lum (пор. лат. ferrum і укр. залізо), і залізні вироби побутували серед хетів приблизно від початку другого тисячоліття до нашої ери. Наприклад, у тексті хетського царя (близько 1800 р. до н. е.) говориться:
Коли на місто в похід я пішов, людина з міста Пурусханди до мене поклонитися прийшла (…?), І вона мені 1 залізний трон і 1 залізний скіпетр(?)В знак покори(?)принесла.
Те, що залізо дійсно відкрито в Хетії підтверджується й грецьким найменуванням сталі Χάλυβας, і тим, що в гробниці єгипетського фараона Тутанхамона (бл. 1350 до н. е.) був знайдений один з перших залізних кинджалів, явно подарований йому хетами, і що вже в Біблії, в Старому Завіті, в Книзі суддів Ізраїлевих (бл. 1200 до н. е.) описується застосування філістімлянами і хананеями цілих залізних колісниць. Зберігся також лист царя хетів Хаттуссілі III (1250 до н. е.) Царю Ассирії Салмансару I, в якому повідомляється про те, що хети виплавляють залізо. Хети довго зберігали технологію виробництва заліза в таємниці. Обсяги виробництва ними залізних виробів були не дуже великими, проте вони дозволяли хетам продавати їх у сусідні країни. Пізніше технологія заліза поступово поширилася і в інші країни.
Якщо спочатку залізо було дуже дорогим матеріалом (в документах, датованих XIX—XVIII століттями до н. е., виявлених в руїнах ассирійського поселення Кюльтепе в Центральній Анатолії, згадується, що залізо у 8 разів дорожче від золота), то з відкриттям способу отримання заліза з руди його вартість падає. Так, в знайдених при розкопках палацу ассирійського царя Саргона табличках говориться, що при заснуванні палацу (1714 р. до н. е.) були піднесені дари, в тому числі й метали, при цьому залізо вже не згадується як дорогий метал, хоча при розкопках було виявлено склад залізних криць.
Великі простори лісової зони в епоху бронзи поступались у соціально-економічному розвитку південним регіонам, але після початку виплавки там заліза з місцевих руд стала вдосконалюватися землеробська техніка, з'явився залізний , придатний для оранки важких лісових ґрунтів, і мешканці лісової зони перейшли до землеробства. В результаті в епоху заліза зникло багато лісів Західної Європи. Але і в регіонах, де землеробство виникло раніше, впровадження заліза сприяло поліпшенню іригаційних систем: відбувалося вдосконалення зрошувальних споруд, поліпшувалися водопідіймальні споруди (зокрема, в середині I тисячоліття до н. е. стало побутувати ). Це призвело до підвищення продуктивності полів.
Значно прискорився і розвиток різних ремесел, в першу чергу ковальського, збройового, створення транспорту (кораблів, колісниць), рудничної справи, обробки каміння та дерева. В результаті почало інтенсивно розвиватися мореплавання, будівництво будівель і створення доріг, а також поліпшувалася військова техніка. Розвивалася і торгівля, а в середині I тисячоліття до н. е. в обіг увійшли металеві монети.
Перехід від бронзової доби
13 — 12 століття до н.е. на Близькому Сході та в Середземномор'ї були часом занепаду цивілізацій, який називають колапсом бронзової доби. Про це свідчить занепад та зникнення великих міст. Щодо Греції цей період називають темними століттями. В цей же період занепала Хеттська держава в Анатолії, Стародавній Єгипет зазнав нападу так званих народів моря. Причини занепаду та його зв'язок із виникненням технології обробки заліза дискутуються істориками.
Відновлення великих міст і цивілізації розпочалося з X століття до н.е. Зміцнилися ново-хеттські держави, розквіту досягла . З VIII століття до Христа відновилася економіка Стародавньої Греції, розпочався період класичної античності.
Процес поширення залізної металургії був не дуже швидким. У різних країнах технологія виплавки заліза з'явилася в різний час. Швидкість поширення залежала від багатьох факторів, в першу чергу від запасів сировини і характеру культурних і торгових факторів.
Найперше залізна металургія поширилася в Передній Азії, Індії і в Південній Європі, де залізні знаряддя були в широкому вжитку вже на межі II і I тисячоліть до н. е. В Північній Європі технологія обробки заліза поширилася тільки з VII століття до н. е., в Єгипті — в VI столітті до н. е., в країнах Далекого Сходу — в VII—V століттях до н. е.
У XIII столітті до н. е. швидкість поширення технології виробництва заліза збільшується. До XII століття до н. е. залізо вміли отримувати в Сирії і Палестині, а до IX століття до н. е. бронза виявилася практично витіснена залізом, а торгівля ним велася повсюдно. Основним шляхом експорту заліза був шлях через долину Євфрата і гори в Північній Сирії на південь, а через понтійські колонії — на північ. Цей шлях отримав назву залізного.
На Кіпрі залізні вироби були відомі ще у XIX столітті до н. е., проте власна технологія одержання заліза на Егейських островах з'являється лише на початку I тис. до н. е. Близько XII—XI століть до н. е. в Західному Середземномор'ї (на Кіпрі чи в Палестині) був винайдений спосіб збагачення вуглецем і загартовування заліза, внаслідок залізо стало конкурувати тут з бронзою.
Ще одним центром виготовлення заліза було Закавказзя. Перші вироби із заліза тут належать до XV—XIV століть до н. е., проте широко застосувати їх почали у IX столітті до н. е., зокрема широко використовувалися в Урарту.
У Греції залізо поширилося в IX—VI століттях до н. е. Його неодноразово згадує в своєму епосі Гомер (здебільшого в Одіссеї), хоча і разом з бронзою, яка тоді ще широко використовувалася. В Європу технологія виробництва заліза, можливо, потрапила або через Грецію — Балкани, або через Грецію — Італію — північні Балкани, або через Кавказ — Карпатський басейн. На Західних Балканах та Нижньому Придунав'ї поодинокі залізні предмети з'явилися в другій половині II тисячоліття до н. е., а до VIII століття до н. е. вони набули значного поширення.
У Сибіру, багатому мідними і олов'яними рудами, залізна доба настала пізніше, ніж у Європі. У Західному Сибіру використання залізних предметів почалося в VIII—V століттях до н. е., але тільки в III столітті до н. е. залізо стало превалювати. В цей же час настала залізна доба і в Алтаї і мінусинській улоговині, а в лісах Західного Сибіру він почався тільки наприкінці I тисячоліття до н. е.
Залізна доба на території України
Залізну добу в степах України найчастіше пов'язують зі скіфами, хоча окремі вироби із заліза знайшли ще в похованнях сабатинівської культури XIII −XII століття до н.е.
Європа
Залізну добу в Центральній Європі поділяють на періоди гальштатської культури та латенської культури. У VII столітті до н. е. залізна технологія дістається Північної Європи. Уже в V столітті до н. е. її добре освоїли кельти, які навчилися поєднувати залізо і сталь в одному предметі, що дозволило отримувати пластини з гостро заточеними краями, які добре піддаються обробці. Кельти навчили технології і римлян. У Скандинавії залізо витіснило бронзу тільки на початку н. е., у Британії — до V століття до н. е. а , як повідомляє Тацит, залізо використовували мало.
У Східній Європі технологія виробництва заліза була освоєна в VIII столітті до н. е., при цьому серед знахідок трапляються складні біметалеві предмети. Також тут досить рано освоїли процес цементації і виготовлення сталі.
На території Італії залізна доба представлена етруською культурою. На півночі Європи, в Скандинавії, Фінляндії, Естонії виробляти залізо із болотної руди навчилися приблизно за 500 років до Христа.
Африка
В Субсахарській Африці залізна доба утвердилася одразу ж після кам'яної доби, минаючи бронзову. Як свідчать археологічні дослідження, обробка заліза на території сучасного Нігеру, мабуть, датується 1200 роком до Христа. Свідчення виробництва вуглецевої сталі в Африці датуються початком 1 тисячоліття. В Африці, на думку ряду дослідників, залізна технологія розвинулася незалежно. За іншою версією спочатку вона була запозичена, але потім розвивалася самостійно. Тут дуже рано навчилися отримувати сталь, а також винайшли високе циліндричне горно, а повітря, яке в нього подається, почали підігрівати. У Нубії, Судані, Лівії перші залізні предмети відомі з VI століття до н. е. Залізна доба в Африці настала у другій половині I тисячоліття до н. е., причому в деяких регіонах — відразу після кам'яної доби. Так в Південній Африці, у Великій Савані басейну річки Конго, в якій знаходяться багаті поклади мідної руди, виробництво міді було освоєно пізніше від виробництва заліза, причому мідь йшла тільки на прикраси, а знаряддя праці виготовлялися з заліза.
Китай
В Південно-Східній Азії залізо з'являється в середині I тисячоліття до н. е., а входить до широкого обігу у другій половині тисячоліття. Залізні вироби з'явилися на Маньчжурській рівнині в 9 столітті до Христа. В долину Янцзи чорна металургія добралася до 6 століття до Христа. У Китаї перші біметалічні предмети, що містять метеоритне залізо, з'являються в II тисячолітті до н. е., але виробництво заліза розвинулося до середини I тисячоліття до н. е. При цьому в Китаї досить рано навчилися отримувати високі температури в горні і робити відливання у форми, отримуючи чавун.
Америка
В Америці розвиток металургії мав свої особливості. У ній існувало кілька осередків, де рано навчилися обробляти кольорові метали. В Андах, де були багаті родовища металів, першим освоїли виробництво золота, причому сталося це одночасно з освоєнням виробництва кераміки. З XVIII століття до н. е. і до другої половини II тисячоліття до н. е. тут широко використовували вироби із золота і срібла. В Перу був відкритий сплав міді і срібла (Тумбага), який дуже цінувався. У Мезоамериці метали з'явилися тільки в I тисячолітті до н. е., а племена мая освоїли металургію лише в VII—VIII століттях н. е. У Північній Америці спочатку використовували мідь, а в I тисячолітті до н. е. з'явилося залізо. Першими його стали використовувати в західних районах жителі . Спочатку це було метеоритне, а потім навчилися отримувати крицеве залізо.
Австралія
В Австралії технологія виробництва заліза з'явилася лише в Добу великих географічних відкриттів.
Див. також
Примітки
- Корякова Л. Н. Археология раннего железного века Евразии.
- Українська радянська енциклопедія. — Т. 4. — Київ, 1979. Стор. 184.
- Корякова Л. Н. Археология раннего железного века Евразии.
- . Архів оригіналу за 30 серпня 2012. Процитовано 13 лютого 2015.
- Duncan E. Miller and N.J. Van Der Merwe, 'Early Metal Working in Sub Saharan Africa' Journal of African History 35 (1994) 1-36; Minze Stuiver and N.J. Van Der Merwe, 'Radiocarbon Chronology of the Iron Age in Sub-Saharan Africa' Current Anthropology 1968.
- Peter Schmidt, Donald H. Avery. Complex Iron Smelting and Prehistoric Culture in Tanzania [ 9 квітня 2010 у Wayback Machine.], Science 22 September 1978: Vol. 201. no. 4361, pp. 1085—1089
- Derevianki, A. P. 1973. Rannyi zheleznyi vek Priamuria
- Higham, Charles. 1996. The Bronze Age of Southeast Asia
Джерела
- Гайко Г. І., Білецький В. С. Історія гірництва: Підручник. — Київ-Алчевськ: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», видавництво «ЛАДО» ДонДТУ, 2013. — 542 с.
- К. П. Бунятян. Залізна доба [ 3 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
Посилання
- Статьи по культурам железного века [ 13 лютого 2015 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Arheologichna periodizaciyaGolocen Latenska kultura Protoistoriya Galshtatska kulturaZalizna doba Piznya Bronzova doba Eneolit NeolitMezolit EpipaleolitPlejstocen Verhnij Serednij Nizhnij PaleolitKam yana doba Zali zna doba I tis do n e period rannoyi istoriyi lyudstva yakij viznachayetsya rozvitkom metalurgiyi i vikoristannyam zaliznih virobiv nozhi sokiri posud zbroya prikrasi tosho Trivav priblizno vid 1200 r do n e do 340 r n e Uyavlennya pro tri dobi kam yanu bronzovu i zaliznu isnuvalo she v antichnomu sviti pro nogo zgaduye v svoyih robotah Tit Lukrecij Kar Prote sam termin zalizna doba z yavivsya v naukovih robotah v seredini XIX stolittya jogo vviv danskij arheolog Hristiyan Yurgensen Tomsen Period koli pochala poshiryuvatisya zalizna metalurgiya projshli vsi krayini prote do zaliznoyi dobi zazvichaj vidnosyat tilki ti kulturi pervisnih plemen yaki meshkali poza volodinnyami starodavnih derzhav sho utvorilisya v chasi neolitu i bronzovoyi dobi Mezhirichchya Starodavnogo Yegiptu Greciyi Indiyi Kitayu Istoriya ponyattyaTermin zalizna doba vpershe vviv danskij arheolog Hristiyan Tomsen Vin buv direktorom Nacionalnogo muzeyu Daniyi i vsi eksponati podilyav za materialom na kam yani bronzovi i zalizni Cya sistema otrimala viznannya ne vidrazu ale postupovo yiyi prijnyali na ozbroyennya j inshi vcheni Nadali klasifikaciyu Tomsena rozvinuv jogo uchen Zgodom sistemu periodizaciyi pererobiv direktor viddilu doistorichnih starozhitnostej Vin vidiliv dva periodi doistorichnij dopisemnij ta istorichnij pismovij Pershij z nih uchenij rozdiliv na kam yanu bronzovu i zaliznu dobu Nadali cyu sistemu utochnyuvali inshi vcheni Piznishe buli provedeni doslidzhennya pidsumkom yakih stali pervisna klasifikaciya i datuvannya pam yatok zaliznoyi dobi U Zahidnij Yevropi cim zajmalisya Moric Gernes Avstriya Oskar Montelius i Nils Oberg Shveciya Otto Tishler i Paul Rejneke Nimechchina Zhozef Deshelet Franciya Josef Pich Chehiya Yuzev Kostshevskij Polsha u Shidnij Yevropi doslidzhennya provodili bagato rosijskih i radyanskih arheologiv zokrema Vasil Oleksijovich Gorodcov Oleksandr Andrijovich Spicin Yurij Volodimirovich Gotye Petro Mikolajovich Tretyakov Oleksij Petrovich Smirnov Harri Albertovich Moora Artamonov Mihajlo Ilarionovich Boris Mikolajovich Grakov v Sibiru Sergij Oleksandrovich Teplouhov Sergij Volodimirovich Kiselov Sergij Ivanovich Rudenko na Kavkazi Boris Oleksijovich Kuftin Oleksandr Oleksandrovich Yessej Boris Borisovich Piotrovskij Yevgen Gnatovich Krupnov v Serednij Aziyi Sergij Pavlovich Tolstov Oleksandr Natanovich Bernshtam Oleksij Ivanovich Terenozhkin Porivnyannya bronzi i zalizaSamorodne zalizo u prirodi zustrichayetsya ridko Jogo plavka z rudi dosit vazhke zanyattya oskilki zalizo maye vishu temperaturu plavlennya nizh bronza jogo livarni yakosti takozh girshi Krim togo zalizo postupayetsya bronzi za tverdistyu j korozijnoyu stijkistyu Ce prizvelo do togo sho dosit dovgo zalizo bulo v duzhe obmezhenomu vzhitku Bronzovi znaryaddya praci dovgovichnishi vid zaliznih i yih virobnictva ne potrebuye visokoyi temperaturi Tomu bilshist fahivciv vvazhaye sho perehid vid bronzi do zaliza buv pov yazanij ne z perevagami vigotovlenih iz zaliza znaryad a nasampered iz shvidkim visnazhennyam rodovish olova neobhidnogo dlya vigotovlennya bronzi i mensh poshirenogo v prirodi nizh mid Zalizni rudi zustrichayutsya v prirodi nabagato chastishe midnih i olov yanih Tomu vidobutok zaliznoyi rudi v davninu viyavivsya dosit vigidnim zanyattyam zalizo viyavilosya dostupnishim vid midi ta splaviv na midnij osnovi Navichki ta tehnologiyi littya bronzi stvorili peredumovi i dlya rozvitku zaliznoyi metalurgiyi Zreshtoyu vidkrittya sposobiv dodavannya do zaliza vuglecyu i zagartovuvannya zaliza v rezultati chogo vono peretvoryuvalosya na stal znachno pidvishilo mehanichni harakteristiki virobiv z nogo sho zreshtoyu prizvelo do majzhe povnogo vitisnennya z uzhitku bronzovih i kam yanih znaryad vikoristannya yakih trivalo i za bronzovoyi dobi Shirshoyu stala riznomanitnist znaryad sho stvorilo novi mozhlivosti dlya rozvitku gospodarstva i pidvishennya produktivnosti praci Zalizna doba v sistemi troh periodivRozriznennya rannoyi istoriyi lyudstva na tri periodi arheologichnih kultur kam yanu dobu bronzovu dobu j zaliznu dobu zaproponuvav danskij arheolog Hristiyan Yurgensen Tomsen dlya polegshennya klasifikaciyi arheologichnih znahidok Najkrashe zaproponovana Tomsenom klasifikaciya artefaktiv pracyuye dlya arheologichnih znahidok Seredzemnomor ya ta Blizkogo Shodu V inshih starodavnih kulturah napriklad kulturi Starodavnogo Kitayu vidiliti bronzovu i zaliznu dobu vazhche Termin zalizna doba zustrichayetsya nabagato ranishe v knizi Roboti i dni Gesioda de istoriya lyudstva podilena na 5 dib zolotu sribnu bronzovu dobu geroyiv ta zaliznu dobu odnak cej starodavnij podil mifologichnij a ne arheologichnij Vsi narodi i civilizaciyi perezhili period poshirennya metalurgiyi i zaliznih virobiv Ale do kultur zaliznoyi dobi vidnosyat lishe civilizaciyi rannoyi istoriyi yaki zgodom projshli rabovlasnickij period TrivalistPeriod zaliznoyi dobi buv najmensh trivalim sered inshih epoh Vin rozpochavsya z Temnih chasiv Greciyi u 12 stolitti do n e v Yevropi i Blizkomu Shodi i v 11 stolitti v Indiyi v Aziyi Vvazhayetsya sho zalizna doba zakinchilasya z viniknennyam priblizno v 3 stolitti do n e pisanoyi istoriyi yaka daye svidchennya pro podiyi vid bezposerednih yiyi uchasnikiv rozvinenij ellinizm i Rimska derzhava V Americi Avstraliyi j Okeaniyi zalizna doba pochalasya lishe z poyavoyu yevropejciv Mozhna vvazhati sho lyudstvo prodovzhuye zhiti v chasi rozvinenoyi zaliznoyi dobi bo zalizo i metalurgiya ne vtratili svogo znachennya i doteper Vidkrittya zalizaZbroya i prikrasi zaliznoyi dobi Div takozh Pochatki metalurgiyi zaliza Rannya tehnologiya otrimannya j obrobki zaliza bula primitivnoyu v porivnyanni z suchasnoyu metaloobrobkoyu Najdavnishi zalizni artefakti znajdeni arheologami buli z meteoritnogo zaliza virnishe splaviv zaliza z nikelem Viplavlennya zaliza iz zaliznoyi rudi pochali praktikuvati naprikinci bronzovoyi dobi Pitannya pro te zvidki pochavsya cej proces chi isnuvav spochatku odin centr viplavlennya chi tehnologiya vinikla v riznih chastinah svitu nezalezhno diskutuyetsya arheologami Najposhirenisha teoriya stverdzhuye sho viplavlyuvannya zaliza zarodilosya v Shidnij Anatoliyi priblizno v 1200 rokah do n e Anglijskij arheolog Entoni Snodgrass vidiliv tri stadiyi rozvitku zaliznoyi tehnologiyi Spochatku zalizo zustrichayetsya ridko i ye predmetom rozkoshi Na nastupnij stadiyi zalizo vzhe vikoristovuyut dlya vigotovlennya znaryad praci ale perevazhno vikoristovuyutsya she bronzovi znaryaddya Na ostannij zhe stadiyi zalizni znaryaddya pochinayut perevazhati nad usima inshimi Najbilsh ranni znahidki predmetiv zroblenih z meteoritnogo zaliza vidomi v Irani VI IV tisyacholittya do n e Iraku V tisyacholittya do n e Ta Yegipti IV tisyacholittya do n e U Mesopotamiyi pershi zalizni predmeti datovani III tisyacholittyam do n e Takozh zalizni predmeti znahodili v zalishkah yamnoyi kulturi na Pivdennomu Urali III tisyacholitni do n e I v Afanasiyevskoyi kulturi v pivdennomu Sibiru III tis do n e Krim togo zalizni predmeti vigotovlyali eskimosi j indianci pivnichnogo zahodu Pivnichnoyi Ameriki i v Kitayi periodu dinastiyi Chzhou Jmovirno spochatku rudne zalizo bulo otrimano vipadkovo zaliznu rudu vikoristovuvali yak flyus pri otrimanni bronzi v rezultati chogo utvoryuvalosya chiste zalizo Odnak jogo kilkist bula duzhe mala Piznishe navchilisya vikoristovuvati meteoritne zalizo yake vvazhali darom bogiv Spochatku zalizo bulo duzhe doroge i vikoristovuvalosya v osnovnomu dlya vigotovlennya ritualnih predmetiv Pershoyu tehnologiyeyu viplavlennya zaliza bula sirodutna V zemli vikopuvali yamu kudi skladali sharami rudu j vugillya Nad yamoyu sporudzhuvali kupol iz dimarem Povitrya v pich podavalosya za dopomogoyu kovalskih mihiv Taka konstrukciya zabezpechuvala vidnovlennya zaliza bez rozplavlyuvannya temperatura bula nadto nizkoyu Tehnologiya bula maloefektivnoyu V rezultati zrujnuvavshi pich iz neyi vijmali poristu rechovinu yaku nazivali kriceyu Vona skladalasya iz zaliza j shlaku Yiyi potim ushilnyuvali za dopomogoyu kovalskih molotiv bulo nizkoyi yakosti j krihke Vono postupalosya za tverdistyu pered bronzoyu Vpershe zalizo navchilisya obroblyati v pivnichnih rajonah Anatoliyi Za ustalenoyu dumkoyu pershimi osvoyili tehnologiyu oderzhannya zaliza v plemenah pidporyadkovanih hettam Perevagoyu zaliza nad bronzoyu bula dostupnist sirovini Zalizni virobi stali krashimi vid bronzovih tilki z pochatkom osvoyennya procesu varinnya stali sho vidbulosya v rannomu Serednovichchi Vidtodi lyudi pochali shiroko zastosovuvati zalizo A do togo zalizni virobi postupalisya yakistyu bronzi ale zalizna ruda bula dostupnisha i mogla buti znajdena praktichno skriz todi yak virobnictvo bronzi potrebuye midnih i olov yanih rud rodovisha yakih buli daleko j potrebuvali perevezen i torgivli Iz vinahodom tehnologiyi viplavlennya zaliza vidbulisya znachni zmini v lyudskomu suspilstvi lyudi otrimali v dostatnij kilkosti instrumenti Praktichno vsi pobutovi zalizni virobi okrim nozhic i gvintiv buli vpershe vigotovleni v zaliznu dobu Davnogrecka tradiciya vvazhala vidkrivachem zaliza narod sho zhili v shidnij chastini Maloyi Aziyi na pivdennomu berezi Chornogo morya dlya yakih v literaturi vikoristovuvavsya stijkij viraz batko zaliza i sama nazva stala v greckij movi Xalybas vinikaye same vid etnonima Aristotel zalishiv opis halibskogo sposobu otrimannya zaliza halibi kilka raziv promivali richkovij pisok dodavali do nogo yakus vognetrivku rechovinu i plavili v pechah osoblivoyi konstrukciyi otrimanij takim chinom metal mav sriblyastij kolir i buv nerzhaviyuchim Yak sirovina dlya viplavki zaliza vikoristovuvalisya magnetitovi piski zapasi yakih zustrichayutsya po vsomu uzberezhzhyu Chornogo morya ci magnetitovi piski skladayutsya z sumishi dribnih zeren magnetitu titano magnetitu ilmenitu j ulamkiv inshih porid otozh stal bula legovanoyu i mabut volodila visokimi yakostyami Takij svoyeridnij sposib otrimannya zaliza ne z rudi govorit pro te sho halibi shvidshe vidkrili zalizo yak tehnologichnij material ale ne sposib jogo povsyudnogo promislovogo virobnictva Mabut yih vidkrittya posluzhilo poshtovhom dlya podalshogo rozvitku metalurgiyi zaliza v tomu chisli z rudi sho vidobuvayetsya v kopalnyah Kliment Aleksandrijskij u svoyij enciklopedichnij praci Stromati gl 21 zgaduye sho za greckimi perekazami zalizo bulo vidkrito na gori Idi tak nazivavsya girskij lancyug bilya Troyi navproti ostrova Lesbos v Iliadi vona zgaduyetsya yak gora Ida z yakoyi Zevs sposterigav za bitvoyu grekiv z troyancyami V hettskih tekstah zalizo poznachayetsya slovom par zi lum por lat ferrum i ukr zalizo i zalizni virobi pobutuvali sered hetiv priblizno vid pochatku drugogo tisyacholittya do nashoyi eri Napriklad u teksti hetskogo carya blizko 1800 r do n e govoritsya Koli na misto v pohid ya pishov lyudina z mista Purushandi do mene poklonitisya prijshla I vona meni 1 zaliznij tron i 1 zaliznij skipetr V znak pokori prinesla Te sho zalizo dijsno vidkrito v Hetiyi pidtverdzhuyetsya j greckim najmenuvannyam stali Xalybas i tim sho v grobnici yegipetskogo faraona Tutanhamona bl 1350 do n e buv znajdenij odin z pershih zaliznih kindzhaliv yavno podarovanij jomu hetami i sho vzhe v Bibliyi v Staromu Zaviti v Knizi suddiv Izrayilevih bl 1200 do n e opisuyetsya zastosuvannya filistimlyanami i hananeyami cilih zaliznih kolisnic Zberigsya takozh list carya hetiv Hattussili III 1250 do n e Caryu Assiriyi Salmansaru I v yakomu povidomlyayetsya pro te sho heti viplavlyayut zalizo Heti dovgo zberigali tehnologiyu virobnictva zaliza v tayemnici Obsyagi virobnictva nimi zaliznih virobiv buli ne duzhe velikimi prote voni dozvolyali hetam prodavati yih u susidni krayini Piznishe tehnologiya zaliza postupovo poshirilasya i v inshi krayini Yaksho spochatku zalizo bulo duzhe dorogim materialom v dokumentah datovanih XIX XVIII stolittyami do n e viyavlenih v ruyinah assirijskogo poselennya Kyultepe v Centralnij Anatoliyi zgaduyetsya sho zalizo u 8 raziv dorozhche vid zolota to z vidkrittyam sposobu otrimannya zaliza z rudi jogo vartist padaye Tak v znajdenih pri rozkopkah palacu assirijskogo carya Sargona tablichkah govoritsya sho pri zasnuvanni palacu 1714 r do n e buli pidneseni dari v tomu chisli j metali pri comu zalizo vzhe ne zgaduyetsya yak dorogij metal hocha pri rozkopkah bulo viyavleno sklad zaliznih kric Veliki prostori lisovoyi zoni v epohu bronzi postupalis u socialno ekonomichnomu rozvitku pivdennim regionam ale pislya pochatku viplavki tam zaliza z miscevih rud stala vdoskonalyuvatisya zemlerobska tehnika z yavivsya zaliznij pridatnij dlya oranki vazhkih lisovih gruntiv i meshkanci lisovoyi zoni perejshli do zemlerobstva V rezultati v epohu zaliza zniklo bagato lisiv Zahidnoyi Yevropi Ale i v regionah de zemlerobstvo viniklo ranishe vprovadzhennya zaliza spriyalo polipshennyu irigacijnih sistem vidbuvalosya vdoskonalennya zroshuvalnih sporud polipshuvalisya vodopidijmalni sporudi zokrema v seredini I tisyacholittya do n e stalo pobutuvati Ce prizvelo do pidvishennya produktivnosti poliv Znachno priskorivsya i rozvitok riznih remesel v pershu chergu kovalskogo zbrojovogo stvorennya transportu korabliv kolisnic rudnichnoyi spravi obrobki kaminnya ta dereva V rezultati pochalo intensivno rozvivatisya moreplavannya budivnictvo budivel i stvorennya dorig a takozh polipshuvalasya vijskova tehnika Rozvivalasya i torgivlya a v seredini I tisyacholittya do n e v obig uvijshli metalevi moneti Perehid vid bronzovoyi dobi13 12 stolittya do n e na Blizkomu Shodi ta v Seredzemnomor yi buli chasom zanepadu civilizacij yakij nazivayut kolapsom bronzovoyi dobi Pro ce svidchit zanepad ta zniknennya velikih mist Shodo Greciyi cej period nazivayut temnimi stolittyami V cej zhe period zanepala Hettska derzhava v Anatoliyi Starodavnij Yegipet zaznav napadu tak zvanih narodiv morya Prichini zanepadu ta jogo zv yazok iz viniknennyam tehnologiyi obrobki zaliza diskutuyutsya istorikami Vidnovlennya velikih mist i civilizaciyi rozpochalosya z X stolittya do n e Zmicnilisya novo hettski derzhavi rozkvitu dosyagla Z VIII stolittya do Hrista vidnovilasya ekonomika Starodavnoyi Greciyi rozpochavsya period klasichnoyi antichnosti Proces poshirennya zaliznoyi metalurgiyi buv ne duzhe shvidkim U riznih krayinah tehnologiya viplavki zaliza z yavilasya v riznij chas Shvidkist poshirennya zalezhala vid bagatoh faktoriv v pershu chergu vid zapasiv sirovini i harakteru kulturnih i torgovih faktoriv Najpershe zalizna metalurgiya poshirilasya v Perednij Aziyi Indiyi i v Pivdennij Yevropi de zalizni znaryaddya buli v shirokomu vzhitku vzhe na mezhi II i I tisyacholit do n e V Pivnichnij Yevropi tehnologiya obrobki zaliza poshirilasya tilki z VII stolittya do n e v Yegipti v VI stolitti do n e v krayinah Dalekogo Shodu v VII V stolittyah do n e U XIII stolitti do n e shvidkist poshirennya tehnologiyi virobnictva zaliza zbilshuyetsya Do XII stolittya do n e zalizo vmili otrimuvati v Siriyi i Palestini a do IX stolittya do n e bronza viyavilasya praktichno vitisnena zalizom a torgivlya nim velasya povsyudno Osnovnim shlyahom eksportu zaliza buv shlyah cherez dolinu Yevfrata i gori v Pivnichnij Siriyi na pivden a cherez pontijski koloniyi na pivnich Cej shlyah otrimav nazvu zaliznogo Na Kipri zalizni virobi buli vidomi she u XIX stolitti do n e prote vlasna tehnologiya oderzhannya zaliza na Egejskih ostrovah z yavlyayetsya lishe na pochatku I tis do n e Blizko XII XI stolit do n e v Zahidnomu Seredzemnomor yi na Kipri chi v Palestini buv vinajdenij sposib zbagachennya vuglecem i zagartovuvannya zaliza vnaslidok zalizo stalo konkuruvati tut z bronzoyu She odnim centrom vigotovlennya zaliza bulo Zakavkazzya Pershi virobi iz zaliza tut nalezhat do XV XIV stolit do n e prote shiroko zastosuvati yih pochali u IX stolitti do n e zokrema shiroko vikoristovuvalisya v Urartu U Greciyi zalizo poshirilosya v IX VI stolittyah do n e Jogo neodnorazovo zgaduye v svoyemu eposi Gomer zdebilshogo v Odisseyi hocha i razom z bronzoyu yaka todi she shiroko vikoristovuvalasya V Yevropu tehnologiya virobnictva zaliza mozhlivo potrapila abo cherez Greciyu Balkani abo cherez Greciyu Italiyu pivnichni Balkani abo cherez Kavkaz Karpatskij basejn Na Zahidnih Balkanah ta Nizhnomu Pridunav yi poodinoki zalizni predmeti z yavilisya v drugij polovini II tisyacholittya do n e a do VIII stolittya do n e voni nabuli znachnogo poshirennya U Sibiru bagatomu midnimi i olov yanimi rudami zalizna doba nastala piznishe nizh u Yevropi U Zahidnomu Sibiru vikoristannya zaliznih predmetiv pochalosya v VIII V stolittyah do n e ale tilki v III stolitti do n e zalizo stalo prevalyuvati V cej zhe chas nastala zalizna doba i v Altayi i minusinskij ulogovini a v lisah Zahidnogo Sibiru vin pochavsya tilki naprikinci I tisyacholittya do n e Zalizna doba na teritoriyi Ukrayini Dokladnishe Zalizna doba v Ukrayini Zaliznu dobu v stepah Ukrayini najchastishe pov yazuyut zi skifami hocha okremi virobi iz zaliza znajshli she v pohovannyah sabatinivskoyi kulturi XIII XII stolittya do n e Yevropa Zaliznu dobu v Centralnij Yevropi podilyayut na periodi galshtatskoyi kulturi ta latenskoyi kulturi U VII stolitti do n e zalizna tehnologiya distayetsya Pivnichnoyi Yevropi Uzhe v V stolitti do n e yiyi dobre osvoyili kelti yaki navchilisya poyednuvati zalizo i stal v odnomu predmeti sho dozvolilo otrimuvati plastini z gostro zatochenimi krayami yaki dobre piddayutsya obrobci Kelti navchili tehnologiyi i rimlyan U Skandinaviyi zalizo vitisnilo bronzu tilki na pochatku n e u Britaniyi do V stolittya do n e a yak povidomlyaye Tacit zalizo vikoristovuvali malo U Shidnij Yevropi tehnologiya virobnictva zaliza bula osvoyena v VIII stolitti do n e pri comu sered znahidok traplyayutsya skladni bimetalevi predmeti Takozh tut dosit rano osvoyili proces cementaciyi i vigotovlennya stali Na teritoriyi Italiyi zalizna doba predstavlena etruskoyu kulturoyu Na pivnochi Yevropi v Skandinaviyi Finlyandiyi Estoniyi viroblyati zalizo iz bolotnoyi rudi navchilisya priblizno za 500 rokiv do Hrista Afrika V Subsaharskij Africi zalizna doba utverdilasya odrazu zh pislya kam yanoyi dobi minayuchi bronzovu Yak svidchat arheologichni doslidzhennya obrobka zaliza na teritoriyi suchasnogo Nigeru mabut datuyetsya 1200 rokom do Hrista Svidchennya virobnictva vuglecevoyi stali v Africi datuyutsya pochatkom 1 tisyacholittya V Africi na dumku ryadu doslidnikiv zalizna tehnologiya rozvinulasya nezalezhno Za inshoyu versiyeyu spochatku vona bula zapozichena ale potim rozvivalasya samostijno Tut duzhe rano navchilisya otrimuvati stal a takozh vinajshli visoke cilindrichne gorno a povitrya yake v nogo podayetsya pochali pidigrivati U Nubiyi Sudani Liviyi pershi zalizni predmeti vidomi z VI stolittya do n e Zalizna doba v Africi nastala u drugij polovini I tisyacholittya do n e prichomu v deyakih regionah vidrazu pislya kam yanoyi dobi Tak v Pivdennij Africi u Velikij Savani basejnu richki Kongo v yakij znahodyatsya bagati pokladi midnoyi rudi virobnictvo midi bulo osvoyeno piznishe vid virobnictva zaliza prichomu mid jshla tilki na prikrasi a znaryaddya praci vigotovlyalisya z zaliza Kitaj V Pivdenno Shidnij Aziyi zalizo z yavlyayetsya v seredini I tisyacholittya do n e a vhodit do shirokogo obigu u drugij polovini tisyacholittya Zalizni virobi z yavilisya na Manchzhurskij rivnini v 9 stolitti do Hrista V dolinu Yanczi chorna metalurgiya dobralasya do 6 stolittya do Hrista U Kitayi pershi bimetalichni predmeti sho mistyat meteoritne zalizo z yavlyayutsya v II tisyacholitti do n e ale virobnictvo zaliza rozvinulosya do seredini I tisyacholittya do n e Pri comu v Kitayi dosit rano navchilisya otrimuvati visoki temperaturi v gorni i robiti vidlivannya u formi otrimuyuchi chavun Amerika V Americi rozvitok metalurgiyi mav svoyi osoblivosti U nij isnuvalo kilka oseredkiv de rano navchilisya obroblyati kolorovi metali V Andah de buli bagati rodovisha metaliv pershim osvoyili virobnictvo zolota prichomu stalosya ce odnochasno z osvoyennyam virobnictva keramiki Z XVIII stolittya do n e i do drugoyi polovini II tisyacholittya do n e tut shiroko vikoristovuvali virobi iz zolota i sribla V Peru buv vidkritij splav midi i sribla Tumbaga yakij duzhe cinuvavsya U Mezoamerici metali z yavilisya tilki v I tisyacholitti do n e a plemena maya osvoyili metalurgiyu lishe v VII VIII stolittyah n e U Pivnichnij Americi spochatku vikoristovuvali mid a v I tisyacholitti do n e z yavilosya zalizo Pershimi jogo stali vikoristovuvati v zahidnih rajonah zhiteli Spochatku ce bulo meteoritne a potim navchilisya otrimuvati kriceve zalizo Avstraliya V Avstraliyi tehnologiya virobnictva zaliza z yavilasya lishe v Dobu velikih geografichnih vidkrittiv Div takozhZalizna doba v Ukrayini Rannya zalizna doba na teritoriyi UkrayiniPrimitkiKoryakova L N Arheologiya rannego zheleznogo veka Evrazii Ukrayinska radyanska enciklopediya T 4 Kiyiv 1979 Stor 184 Koryakova L N Arheologiya rannego zheleznogo veka Evrazii Arhiv originalu za 30 serpnya 2012 Procitovano 13 lyutogo 2015 Duncan E Miller and N J Van Der Merwe Early Metal Working in Sub Saharan Africa Journal of African History 35 1994 1 36 Minze Stuiver and N J Van Der Merwe Radiocarbon Chronology of the Iron Age in Sub Saharan Africa Current Anthropology 1968 Peter Schmidt Donald H Avery Complex Iron Smelting and Prehistoric Culture in Tanzania 9 kvitnya 2010 u Wayback Machine Science 22 September 1978 Vol 201 no 4361 pp 1085 1089 Derevianki A P 1973 Rannyi zheleznyi vek Priamuria Higham Charles 1996 The Bronze Age of Southeast AsiaDzherelaGajko G I Bileckij V S Istoriya girnictva Pidruchnik Kiyiv Alchevsk Vidavnichij dim Kiyevo Mogilyanska akademiya vidavnictvo LADO DonDTU 2013 542 s K P Bunyatyan Zalizna doba 3 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X PosilannyaStati po kulturam zheleznogo veka 13 lyutogo 2015 u Wayback Machine