Бинтування ніг (кит. трад. 纏足, спр. 缠足, піньїнь: chánzú, буквально «зв'язана ступня») — звичай, який практикувався в Китаї (особливо серед аристократії) з початку X до початку XX століття. Дівчаткам ламали кістки ступні, після чого смужкою тканини прибинтовували до нижньої поверхні ступні всі пальці ноги, крім великого, та змушували ходити у взутті маленького розміру, від чого стопи значно деформувалися, іноді позбавляючи можливості ходити в майбутньому.
Такі ноги традиційно називалися «золотими лотосами». Від розміру ступні залежав престиж нареченої — чим менша стопа, тим вищий престиж. До того ж вважалося, що дамі, яка належить до високого суспільства, не слід ходити самостійно. Це безсилля, нездатність до пересування без сторонньої допомоги складали, за літературними свідченнями, одну з привабливих рис жінки-аристократки: здорові та недеформовані ноги асоціювалися із селянською працею та «простацьким походженням».
За володарювання монгольської династії Юань та маньчжурської династії Цін у Китаї маленькі ноги також ставали символом національної ідентичності та «цивілізованості», оскільки у монголів та маньчжурів жінкам ступнів не бинтували.
На початку XX століття Кан Ювей, Су Маньшу та інші громадські діячі, а також християнські місіонери піддавали практику бинтування ніг жорсткій критиці. Після Сіньхайської революції (1911) і становлення республіки цей специфічний звичай поступово сходить нанівець. На початку XXI століття залишилася лише невелика кількість дуже літніх жінок з деформованими ногами.
Походження та історія практики
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDBGdWEyeGxkQ1V5UTE5emFHOWxYMmx1WDBOaGJuUnZibVZ6WlY5emRIbHNaU1V5UTE5aGJtUmZZMkZ6ZEY5dlpsOWhYMlp2YjNRbE1rTmZRMmhwYm1FbE1rTmZiR0YwWlY4eE9YUm9YM1J2WDJWaGNteDVYekl3ZEdoZlkyVnVkSFZ5ZVNVeVExOXphV3hySlRKRFgyTnZkSFJ2YmlVeVExOWpiMjF0WlhKamFXRnNYM0pwWW1KdmJpVXlRMTl3YkdGemRHVnlYeTFmVW1Wa2NHRjBhRjlOZFhObGRXMWZMVjlOWTBkcGJHeGZWVzVwZG1WeWMybDBlVjh0WDAxdmJuUnlaV0ZzSlRKRFgwTmhibUZrWVY4dFgwUlRRekE0TWpBMUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMTBhSFZ0WW01aGFXd3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Є кілька легенд про походження практики бинтування стоп. За однією з версій, наложниця імператора з династії Шан страждала на клишоногість, через це саме вона начебто попросила імператора зробити загальнообов'язковим бинтування ніг для всіх жінок; таким чином її власні ноги стали взірцем краси та елегантності. Інша легенда розповідає, що улюблена наложниця імператора Сяо Баоцзюань, Пань Юйну, у якої були витончені ніжки, танцювала босоніж на золотому помості, прикрашеному перлами та зображеннями квіток лотосу. Захоплений імператор вигукнув: «Від кожного дотику її ніжки розквітають лотоси!». Можливо, саме тоді виник вираз «нога-лотос» або «золотий лотос»; проте, у легенді не згадується про те, що стопи дівчини були забинтовані. Однак у більшості випадків виникнення звичаю бинтувати ноги пов'язується з історією про те, як імператор Лі Юй (937—978) попросив одну зі своїх наложниць, Яо Нян, забинтувати ступні смужками білого шовку таким чином, щоб вони нагадували півмісяць; після чого дівчина танцювала «танець лотоса» на кінчиках пальців. Танець Яо Нян був настільки витонченим, що інші намагалися наслідувати її. Жінкам з вищого суспільства почали бинтувати ноги, після чого ця практика набула загального поширення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDFsaGIyNXBZVzVuWDJKcGJtUnBibWRmWm1WbGRDNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RXV0Z2Ym1saGJtZGZZbWx1WkdsdVoxOW1aV1YwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Деякі дослідники мають сумніви щодо достовірності цієї легенди. Наприклад, історик Лінь Вейхун вважає, що звичай бинтування ніг з'явився в Китаї пізніше, не раніше епохи Сун (960—1279). У будь-якому випадку, відомо, що звичай бинтувати стопи став популярним у період династії Сун. До кінця цієї епохи з'явилася чоловіча традиція пити з туфельки, у підборах якої був невеличкий келих. З початку періоду династії Юань деякі чоловіки пили прямо з туфельки; це мало назву «осушити золотий лотос» або «тост за золотий лотос». Традиція збереглася до часів династії Цін.
Найдавніші згадки про бинтування ніг датуються приблизно 1100 роком, коли кілька віршів натякали на цю практику. Невдовзі після 1148 року, у найдавнішому дискурсі про практику бинтування ніг, учений Чжан Банджі писав, що забинтована нога повинна була мати форму арки та бути маленькою. Він зауважив, що «жіноче бинтування ніг почалося нещодавно; воно не згадувалося в жодній книжці попередніх епох». У XIII столітті вчений Че Руошуй написав перший відомий критичний огляд практики: «Маленьких дівчаток, яким ще не виповнилося 4-5 років, які не зробили нічого поганого, все ж змушують терпіти нестерпний біль, щоб зробити [їхні ноги] маленькими. Я не знаю, яка від цього користь».
Найдавнішими археологічними доказами бандажування ніг є гробниці Хуан Шен, яка померла у 1243 році у віці 17 років, та мадам Чжоу, яка померла у 1274 році. Ноги обох жінок були зав'язані марлевими смужками довжиною 1,8 м. Огляд скелета Чжоу, який добре зберігся, показав, що її ноги поміщалися у вузьких гострих капцях, похованих разом з нею. Вигляд забинтованих ніг часів династії Сун, де великий палець був зігнутий догори, візуально відрізняється від стилю пізніших епох, а надмірно малий розмір стопи — ідеал, відомий як «тридюймовий золотий лотос» — міг стати популярним лише в XVI столітті.
В (період монгольського завоювання) покалічені ноги китаянок дозволяли легко відрізнити їх від монголок та інших «варварів», завдяки чому вони стали символом національної ідентичності.
Першим європейцем, який згадав бинтування ніг, був італійський місіонер [en] в XIV столітті, в епоху династії Юань. Однак жоден інший іноземний відвідувач Китаю тих часів, наприклад Ібн Баттута (1304—1377) та Марко Поло (1254—1324) (які, однак, відзначили витончену ходу китаянок, які йшли дуже маленькими кроками), не згадував про цю практику, що, можливо, вказує на її невелику поширеність чи екстремальність на той час.
Після того як маньчжурська династія захопила Китай у 1636 році, імператор Хуан Тайцзі видав указ про заборону бинтування ніг (1636). В 1664 році інший володар, Кансі, залишив цей указ в силі щодо дівчат маньчжурського походження, але скасовав його щодо китаянок. У результаті в Китаї з'явилося прислів'я: «Мода сильніша за імператора». Форма стопи стала важливою ознакою, що відрізняла маньчжурських жінок від жінок народу хань. Однак китайські естетичні уявлення сильно впливали на маньчжурок, які прагнули наслідувати особливу ходу китаянок; з цією метою вони придумали свою власну форму взуття, яке дозволяло жінці погойдуватися під час ходьби. Ці туфельки, що мали назву «чашечка квітки», мали високу платформу та робилися зазвичай з дерева, іноді вони мали невелике піднесення у середині підошви. Платформа туфельки була клиноподібної форми та звужувалися донизу, тому виступаюча з-під спідниці ступня жінки здавалася меншою, ніж вона була насправді.
В армії повстанців-тайпінів (1850—1864), більшість лідерів якого були представниками народу хакка, жінки були зрівняні в правах з чоловіками, при цьому тайпіни заборонили на контрольованих ними територіях звичай бинтування ніг дівчаткам.
Від початку XX століття уряд з практичних міркувань намагався заборонити бинтувати ноги. Імператриця Цисі видала подібний указ для поліпшення відносин з іноземцями, проте незабаром він був скасований. У 1902 році бинтування ніг було заборонено указом імператора династії Цін. У 1912 році після падіння династії Цін новий уряд Китайської Республіки заборонив бинтування ніг, однак, як і в попередніх випадках, це починання не увінчалося успіхом, до того ж заборона активно не впроваджувалася. Водночас провідні інтелектуали Руху четвертого травня вбачали у перев'язаних ногах головний символ відсталості Китаю. Лідери провінцій, такі як Янь Сішань у Шаньсі, брали участь у постійній кампанії проти бинтування ніг із інспекторами та штрафами тим, хто продовжував практику, тоді як регіональні уряди пізнішого Нанкінського режиму просто дотримувалися заборони без значного регулювання. Загалом кампанія проти перев'язування ніг була успішною в деяких місцях залежно від регіону.
Коли в 1949 році до влади прийшли комуністи на чолі з Мао Цзедуном, їм вдалося домогтися повної заборони бинтування ніг, у тому числі у віддалених сільських районах, мешканці яких не підкорялися відповідному указу попереднього уряду. Останній випадок перев'язування був зареєстрований у 1957 році. До XXI століття лише кілька літніх китайських жінок мали забинтовані ноги. Заборона цієї практики існує й донині. Крім законодавчої заборони змінився менталітет жителів Китаю. Зокрема, особливу увагу стали приділяти розвитку спорту, зокрема жіночого. Перемоги китайських спортсменок в Олімпійських іграх є предметом гордості співвітчизників. З цієї причини поняття про жіночність та жіночу привабливість стало несумісним з деформацією ніг. Однак взуття для деформованих ніг продовжувало вироблятися, оскільки все ще були живі жінки, чиї ноги були забинтовані в дитинстві. Остання пара туфельок для «золотих лотосів» була пошита в 1999 році. Після цього відбулася урочиста церемонія закриття взуттєвої фабрики, а товар, що залишився на складі, був подарований етнографічному музею.
У XIX та на початку XX століття виступали танцюристки з бинтованими ногами, а також циркачі. Жінки з перев'язаними ногами в одному селі провінції Юньнань створили регіональну танцювальну трупу, виступаючи для туристів наприкінці XX століття, хоча вік змусив групу піти на пенсію. В інших регіонах жінки у віці 70—80 років допомагали працювати на рисових полях навіть на початку XXI століття, хоча й мали значні обмеження руху.
Причини
Жінка із забинтованими ногами мала обмежену можливість пересуватися самостійно, вона була змушена сидіти вдома та не могла піти кудись без супроводу слуг. Вважалося, що маленька стопа не дозволяє жінкам брати участь у політиці та громадському житті. Жінка була залежна від своєї родини та, в першу чергу, від чоловіків своєї родини. З цієї причини забинтовані ноги стали символом гендерної нерівності: жіночого підпорядкування і цнотливості та чоловічої влади. Крім того, жінка, яка нездатна самостійно пересуватися, була свідченням багатства та привілейованого становища її чоловіка, як свідчення, що він міг утримувати непрацюючу дружину. Крім цього поширювалася думка, що деформування ніг поліпшує репродуктивне здоров'я жінки та робить її здатною народжувати більше дітей. Забинтовані стопи стали ознакою краси та необхідною умовою для пошуку чоловіка та вдалого одруження, у тому числі з вищим соціальним статусом та фінансовим становищем (), особливо для бідніших жінок з таких провінцій як Сичуань. Наприкінці XIX століття в провінції Гуандун у бідних сім'ях стало звичаєм бинтувати ноги старшій з доньок, яку готували до престижного заміжжя, аби покращити матеріальне становище родини (долею молодших сестер була домашня праця та шлюб із селянинами; вони також могли стати наложницями багатших чоловіків). Родини та чоловіки дуже пишалися крихітними ніжками своїх дружин.
За свідченням місіонера [en], багато бідних родин готові були піти на будь-які обмеження задля того, щоб їхні доньки мали необхідні для вдалого заміжжя крихітні ніжки.
Вважається, що практика бинтування ніг значним чином пов'язана з панівною в середньовічному Китаї патріархальною філософією конфуціанства. Конфуцій дотримувався давньої концепції «інь і ян», згідно з якою жінка повинна нести в собі початок «інь», тобто слабкість та пасивність. Деформація стопи нібито прищеплювала ці якості жінці. Окрім того, конфуціанство насаджувало сувору соціальну ієрархію, в якій жінки перебували в підпорядкованому становищі стосовно чоловіків. Складність самостійного пересування для жінок обмежувала їхні можливості та тим самим гарантувала непорушність цієї ієрархії.
Одним із захисників традиції бинтування ніг дівчаткам був конфуціанський філософ Чжу Сі (1130—1200), який наполягав на тому, що цей звичай слід поширювати за межі Китаю, оскільки він підкреслює «правильні стосунки між чоловіком та жінкою».
Поширеність
Незважаючи на сильний вплив китайської культури на сусідні держави (Японія, В'єтнам, Корея), практика бинтування ніг жінкам не прижилася у жодній з цих країн.
Деякі етнічні групи, які не належали до народу хань (основна етнічна група Китаю), практикували нетуге бинтування ніг, при якому кістки не ламалися, а стопа не згиналася, а лише звужувалася. Серед народу хакка бинтування ніг взагалі не практикувалося.
Відзначалося, що практика бинтування стоп існувала до 1948 року серед дунганів — мусульман, що прибули до Китаю з Центральної Азії, та була дуже поширеною в етнічній групі хуей провінції Ганьсу. В Південному Китаї в місті Гуанчжоу вчений виявив в одній з мечетей плакат, що засуджував звичай бинтування ніг та твердив, що іслам не може дозволяти робити щось, що руйнує створіння Боже.
Бинтування ніг ставало все більш поширеним серед шляхетських (аристократичних) сімей, згодом поширившись на інше населення, оскільки простий люд та театральні актори перейняли його. До періоду Мін ця практика вже не була прерогативою дворянства, а натомість стала вважатися символом статусу. Бинтування також заохочували монгольські правителі щодо своїх китайських підданих.
До XIX століття було підраховано, що 40–50% китайських жінок мали перев'язані ноги. Серед китаянок вищого класу ця цифра сягала майже 100%.
У бідних сім'ях бинтування ніг не завжди було тугим, і починалося воно пізніше. В тих районах Китаю, де вирощувався рис, жінки брали участь у роботі на полях, тож там ця традиція не мала такого поширення, як в інших регіонах Китаю. Деякі жінки з перебинтованими ногами могли ходити, хоча для них це було набагато важче, ніж для тих, чиї ноги не були деформовані. У XIX столітті та на початку XX століття серед чоловіків користувалися популярністю виступи танцівниць із перебинтованими ногами, а в цирках актриси з цією особливістю могли стояти на спинах коней, що скачуть.
В одній провінції опитування 1929 року показало, що лише 2,3% дівчат, народжених до 1910 року, мали здорові, незабинтовані ноги; ті ж, хто народився після 1910 року, вже у 95% випадках не бинтували ноги. У регіоні на південь від Пекіна, , де понад 99% жінок колись мали перев'язані ноги, нових випадків бинтування серед тих, хто народився після 1919 року, не було виявлено. На Тайвані ця практика також не заохочувалась японською владою з початку японського правління, а з 1911 до 1915 року її поступово прирівняли до незаконної:
![]() | Крім покращень у цивільному будівництві, прогресу було досягнуто й у соціальній сфері. Традиційна китайська практика бинтування ніг була поширена в перші роки існування Тайваню. Традиційне китайське суспільство вважало жінок із меншими ногами красивішими. Жінки бинтували ноги довгими пов'язками, щоб уповільнити ріст; покоївки ділилися на тих, хто зі зв'язаними ногами, та тих хто без. Перші обслуговували дочок удома, а другим доручали важчу роботу. Пізніше цю практику було розцінено як варварство. У перші роки японського колоніального періоду було створено Товариство звільнення ніг, щоб просувати ідею природних ніг, але його вплив був обмеженим. Той факт, що в результаті землетрусу в Мейшані в 1906 році жінки зазнали більших втрат: 551 чоловік і 700 жінок загинули, а 1099 чоловіків і 1334 жінки отримали поранення, що сильно відрізняється від ситуації з японцями, викликав занепокоєння громадськості. Проблема була знайдена у бинтування ніг, і це дало поштовх до викорінення цієї практики. | ![]() |
У 1928 році перепис населення в сільській місцевості Шаньсі показав, що 18 % жінок мали зв'язані ноги, тоді як у деяких віддалених сільських районах, таких як провінція Юньнань, бинтування продовжували активно практикувати до 1950-х років.
Процес
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTDBkbFluVnVaR1Z1WlhKR2RYTnpMbXB3Wnk4eE5qTndlQzFIWldKMWJtUmxibVZ5Um5WemN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDBkbFluVnVaR1Z1Um5WemN5NXFjR2N2TVRnM2NIZ3RSMlZpZFc1a1pXNUdkWE56TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpoTDFkMWVtaGxibDlZYVhwb1lWOHlNREE1TFRBM0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMVhkWHBvWlc1ZldHbDZhR0ZmTWpBd09TMHdOeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Бинтування ніг починалося в дитячому віці в маленьких дівчаток ще до того, як стопа була повністю сформована. Найчастіше бинтувати ноги батьки розпочинали восени або взимку, оскільки холод зменшував чутливість до болю і допомагав дівчаткам терпіти, а також знижував ризик інфікування. В багатих родинах у день першого бинтування дівчинці надавалася особиста прислуга, задля того, щоб доглядати за її стопами та носити її на руках у дні, коли біль ставав зовсім нестерпним.
Для формування «лотосу» потрібно було приблизно три роки. Процес деформації складався з чотирьох етапів.
Перший етап мав назву «спроба бинтування». Насамперед ноги дівчинки обмивали теплою сумішшю з трав'яних відварів та крові тварин, щоб зробити стопу більш гнучкою. Бавовняні бинти завдовжки 3 метри та шириною 5 сантиметрів також вимочувалися в трав'яних відварах та крові тварин. Нігті на ногах підрізалися якомога коротше для профілактики вростання нігтя та, як наслідок, інфікування. Після цього батьки чи слуги згинали стопу дитини з такою силою, що пальці вдавлювалися в підошву ноги та ламалися. Пов'язку накладали у формі «вісімки», починаючи зі склепіння стопи, потім – навколо пальців, та нарешті – навколо п'яти. Після кожного оберту бинта пов'язка туго затягувалася. Кінці пов'язки зшивали для того, щоб вона не ослабла, а потім на ногу дівчинки одягали спеціальні шкарпетки та туфельки з гострими носами. Після цієї процедури дівчинці з переламаними пальцями не давали знімати бинти та змушували ходити на травмованій стопі задля того, щоб під вагою тіла вона набула бажаної форми. Крім того, ходьба була необхідна для відновлення кровообігу в туго забинтованих ногах. Щодня дівчинка мала проходити щонайменше 5 кілометрів (проте дівчаткам з особливо маленькими ногами ходити було неможливо і до кінця життя їх носили слуги).
Другий етап (тривалістю понад півроку) мав назву «спроба затягування». На цьому етапі бинти затягувалися все тугіше, що багаторазово посилювало біль. Зламані пальці дитини вимагали постійного догляду, тому пов'язки періодично знімалися, стопи омивалися для того, щоб видалити тканини, уражені некрозом. Нігті акуратно підстригалися. Дівчинці масажували стопи, щоб вони легше згиналися, іноді били їх, щоб суглоби та зламані кістки стали гнучкішими.
Після обмивання ногу обробляли галунами та пахощами з різними ароматами. Відразу після цієї процедури пов'язка накладалася знову, причому бинт затягувався ще тугіше. Цей процес повторювався якнайчастіше (у заможних сім'ях — щонайменше щодня, а в бідних селянських родинах — двічі чи тричі на тиждень). Цим зазвичай займалися дорослі жінки із сім'ї дівчинки чи професійні бинтувальники ніг. Вважалося, що матерям не слід проводити цю процедуру, оскільки мати відчуватиме жаль до доньки. Одне з китайських прислів'їв казало: «Мати не може любити одночасно свою дочку та її ногу».
Третій етап мав назву «період тугого бинтування». На цьому етапі носок ноги поступово притягувався до п'яти, кістки при цьому згиналися та іноді ламалися знову.
Четвертий етап називався «бинтування дуги»: його метою було сформувати підйом стопи настільки високим, що під аркою стопи могло поміститися куряче яйце. В результаті форма стопи починала нагадувати натягнутий лук — це вважалося дуже красивим та сексуальним.
Через 4-5 років після початку бинтування стопи біль ставав слабшим. Однак страждання, які завдавала деформація ноги, були такими сильними, що в Китаї з'явилося прислів'я: «Пара бинтованих ніг коштує ванну сліз».
У дорослішому віці жінки мали продовжувати самі бинтувати собі ноги. Це доводилося робити протягом всього життя.
У Китаї існували спеціальні стільці для бинтування ніг. Кожен стілець був оснащений висувною скринькою, в якій зберігалися бинти, ножиці для підрізання нігтів та інше приладдя. У спинці стільця знаходилося пристосування для розгладжування зім'ятих бинтів.
Ідеальна нога не мала перевищувати 7 сантиметрів завдовжки; такі стопи називалися «золоті лотоси». Ступня завдовжки 10 сантиметрів мала назву «срібний лотос», якщо ж довжина перевищувала 10 см — «залізний лотос» і не сильно котирувалася. Стопа не повинна була виглядати як опора для тіла.
Наслідки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDBKdmRXNWtYMlpsWlhSZkpUSTRXQzF5WVhrbE1qa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVUp2ZFc1a1gyWmxaWFJmSlRJNFdDMXlZWGtsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDBadmIzUkNhVzVrYVc1blVuaFRZMmhsYldFeUxtZHBaaTh5TWpCd2VDMUdiMjkwUW1sdVpHbHVaMUo0VTJOb1pXMWhNaTVuYVdZPS5naWY=.gif)
Найпоширенішою проблемою було виникнення інфекцій ніг. Незважаючи на те, що нігті регулярно підстригали, вони часто вростали в палець, викликаючи запалення та пошкоджуючи тканини пальця. Тому іноді нігті видалялися. Також кілька шарів щільної тканини не пропускали повітря до стопи, крім того, через занадто тугу пов'язку кровообіг у стопі порушувався, а в пальцях ніг взагалі зникав. В результаті інфекційні процеси у пальцях не припинялися; виникав некроз тканин. Якщо інфекція переходила до кістки, пальці могли взагалі відпасти, це вважалося сприятливим, оскільки тепер можна було перебинтувати ногу ще тугіше. Якщо у дівчинки були ширші стопи, в них іноді встромляли осколки скла або черепиці, щоб спровокувати інфекцію та, як наслідок, некроз тканин. Інфекція ноги могла призвести до смерті від зараження крові, якщо дівчинка виживала, то в дорослому віці у неї частіше виникали різні захворювання. На початку процесу значна частина кісток стопи залишалася зламана часто на декілька років. Коли дівчинка ставала старшою, кістки починали зростатися. Однак навіть після того, як кістки зросталися, вони залишалися тендітними і часто знову ламалися, особливо у підлітковому віці, коли були ще недостатньо міцними. Дорослі жінки часто страждали від переломів ніг та стегнових кісток, оскільки в положенні стоячи їм було важко зберігати рівновагу, а також важко вставати з сидячого положення. Всупереч місіонерським писанням, багато жінок з бинтованими ногами могли ходити й працювати в полі, хоча й з більшими обмеженнями, ніж жінки зі звичайними стопами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDBabFpYUmZiMlpmWVY5RGFHbHVaWE5sWDNkdmJXRnVKVEpEWDNOb2IzZHBibWRmZEdobFgyVm1abVZqZEY5dlpsOW1iMjkwTFdKcGJtUnBibWN1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVabFpYUmZiMlpmWVY5RGFHbHVaWE5sWDNkdmJXRnVKVEpEWDNOb2IzZHBibWRmZEdobFgyVm1abVZqZEY5dlpsOW1iMjkwTFdKcGJtUnBibWN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У 1997 група дослідників провела порівняння між літніми жінками з деформованими та здоровими ногами. Було з'ясовано, що ті жінки, чиї ноги були деформовані, частіше страждають від остеопорозу (маса кісткової тканини в стегнових кістках у них була нижчою на 5,1%, а в хребті — на 4,7%), що означає підвищений ризик перелому кісток. При цьому ризик падіння у них вдвічі вищий (38% проти 19%).
Оскільки пов'язка на ногах обмежувала рухи жінки, одним із побічних ефектів зростання популярності бинтування став занепад мистецтва жіночого танцю в Китаї.
Сприйняття чоловіками
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd4TDFkdmJXRnVYM2RwZEdoZlltOTFibVJmWm1WbGRGOXlaV05zYVc1cGJtZGZiMjVmWTJoaGFYTmxYMnh2ZFc1blpTVXlRMTlEYUdsdVlWOU1RME5PTWpBd01UY3dOVFl3TVM1cWNHY3ZNalF3Y0hndFYyOXRZVzVmZDJsMGFGOWliM1Z1WkY5bVpXVjBYM0psWTJ4cGJtbHVaMTl2Ymw5amFHRnBjMlZmYkc5MWJtZGxKVEpEWDBOb2FXNWhYMHhEUTA0eU1EQXhOekExTmpBeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У китайській культурі деформовані стопи вважалися дуже еротичними. У той же час вигляд жіночої ноги без взуття та бинтів вважався непристойним. Деякі чоловіки воліли ніколи не бачити жіночу ногу без пов'язки; з цієї причини жінки постійно носили бинти та взуття. Один із китайських авторів писав: «Якщо ви знімете взуття та пов'язку, то естетична насолода буде навіки зруйнована». Жінкам дозволялося лише перед сном злегка послабити пов'язку та взути туфлі на м'якій підошві. У Китаї були поширені еротичні жіночі зображення, благопристойно звані «весняні картинки»: самі жінки на них були оголені, але на ногах було взуття.
У китайському класичному романі «Квіти сливи в золотій вазі» неодноразово згадується про крихітні ніжки головної героїні:
- «Пань Цзіньлянь, шоста дочка кравця Паня, який жив за Південною брамою міста, ще будучи дівчинкою, відзначалася красою. За чарівні маленькі ніжки її назвали Цзіньлянь — „Золотий лотос“».
- «…її маленькі, якраз у півшпильки, в три вершки золоті лотоси-ніжки, гостроносі, як шило або ніжні паростки лотоса, що ступають по ароматному пилку і танцюють на розсипаній бірюзі…»
- «Взута вона в туфельки з хмарами розшитого білого шовку на товстій підошві. Витончено піднесені догори, як кіготь орлиний, гострі їхні носки. Її золоті лотоси — ніжки — ступають, немов по пилку, ароматному і ніжному».
У книзі часів імперії Цін описується 48 різноманітних еротичних ігор із жіночою ногою. В тому числі було відомо 11 різних способів торкатися жіночої ноги.
Існувала класифікація, що описує 58 різновидів жіночих ніг, наприклад:
- «божественна» — дуже пухка, м'яка та витончена;
- «чудова» — слабка та витончена;
- «безсмертна» — пряма, самостійна;
- «дорогоцінна» — надто широка, непропорційна;
- «чиста» — занадто довга та тонка;
- «спокуслива» — плоска, коротка, широка, кругла (недоліком цієї ноги було те, що її володарка могла протистояти вітру);
- «надмірна» — вузька, але недостатньо гостра;
- «звичайна» — пухка, поширеного типу;
- «неправильна» — мавпоподібна велика п'ята, що дає можливість дертися.
Маленьку ступню ідеальної форми (з гострим носком) порівнювали з молодим місяцем, або з весняними пагонами бамбуку. Було висловлено думку, що однією з найсильніших еротичних насолод є споглядання крихітних слідів від жіночих ніг на снігу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk1TDFKMWFHVnVaR1ZEYUdsdVpYTnBibEpsYVhOd1lYQnBjbnBsYVdOb2JuVnVaMTlwYmxwMWMyTm9MbWRwWmk4eU1qQndlQzFTZFdobGJtUmxRMmhwYm1WemFXNVNaV2x6Y0dGd2FYSjZaV2xqYUc1MWJtZGZhVzVhZFhOamFDNW5hV1k9LmdpZg==.gif)
Жінки з деформованими ногами уникали переносення ваги тіла на носок і вважали за краще наступати на п'яту; тому їхня хода ставала обережною та нестійкою. Марко Поло (1254—1324) писав, що довжина кроку китаянки не перевищує півпальця. Чоловіки вважали дуже еротичною жіночу ходу-«лотос», що дріботить і погойдується. У Китаї казали, що жінка з деформованими стопами, йдучи, нагадує «ніжний вербовий пагін, овіяний весняним вітерцем».
Сторонні чоловіки не повинні були бачити ступнів ніг заміжньої жінки, тому спідниці шилися дуже довгими. Деформація ніг вважалася запорукою жіночої цнотливості (чому в середньовічному Китаї надавалося величезне значення), але водночас вважалося, що вона сприяє розвитку сексуальності жінки. Наприклад, атрофія стоп призводила до надмірного навантаження на стегна, вони набрякали, тож чоловіки сприймали їх як «пухкі та хтиві». До того ж, серед чоловіків існувала еротична фантазія про те, що подібна незвичайна хода зміцнює м'язи піхви та що постійні м'язові спазми, спричинені болем, роблять піхву вужчою. Вважалося, що дотик до ступні сексуально збуджує жінку.
Сприйняття жінками
Звичай бинтування ніг сприймався жінками як необхідність, оскільки до жінок з нормальними, недеформованими ногами ставилися з презирством, називаючи їх «босоногими». Під час сватання сім'я нареченого спочатку цікавилася розміром стопи нареченої. Якщо її довжина перевищувала чотири (приблизно 13 см — трохи довше середнього пальця руки), то свекруха зневажливим жестом зривала спідницю з дівчини, а гості висловлювали образливі зауваження на її адресу. Чоловік мав право розірвати заручини, якщо виявлялося, що ступні нареченої недостатньо маленькі. Жінки з недеформованими ногами не тільки не могли розраховувати на вдале заміжжя; у багатих будинках прислуговувати господині могли лише дівчата із забинтованими ногами, а ті, у кого стопа була надто великою, змушені були займатися важчою та бруднішою роботою, наприклад, на кухні. До того ж, за китайським повір'ям, якщо жінка не мала чоловіка, вмирала бездітною та не було кому доглядати її могилу, то у своєму посмертному існуванні вона перетворювалася на «голодний привид» і приречена була вічно блукати без притулку. З цієї причини заради можливості вийти заміж жінки згодні були терпіти біль та інші наслідки бинтування ніг. Якщо мати із жалю недостатньо туго бинтувала ноги доньки, то у дорослому віці дівчина засуджувала матір за слабкість.
Критика та зникнення звичаю
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDBWcGJtVkhjblZ3Y0dWZlpHVnpYM05qYUc5dVpXNUhaWE5qYUd4bFkyaDBjMTloZFhORVpYVjBjMmd0UTJocGJtRlVjMmx1WjNSaGJ5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RSV2x1WlVkeWRYQndaVjlrWlhOZmMyTm9iMjVsYmtkbGMyTm9iR1ZqYUhSelgyRjFjMFJsZFhSemFDMURhR2x1WVZSemFXNW5kR0Z2TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Незважаючи на популярність традиції бинтування ніг, в деяких випадках вона критикувалася. Наприклад, у фантастичному романі «Квіти в дзеркалі» китайського письменника Лі Жучженя (бл. 1763 — бл. 1830) герой, один з міністрів Царства Благородних, приїхавши до Китаю, дивується:
«Я чув, що у вашій країні здавна існує звичай бинтувати жіночі ноги. В самому початку дівчатка мучаться жахливо, хапаються за ноги, кричать, плачуть, ноги починають гнити, кров тече. Через це дівчатка не сплять ночами і не можуть їсти; через це починаються всілякі серйозні хвороби. Я думав, що ці дівчатка неслухняні та їхні матері все-таки не настільки жорстокі, щоб убити їх, тому обирають цей спосіб покарання, щоб виправити їх. А виявляється, що це робиться заради краси. Без цього, бачите, негарно!»
У цьому романі є глава «Країна жінок», в якій чоловіки народжують дітей та піддаються бинтуванню ніг. Поет Юань Мей написав твір «У чому краса маленьких ніжок? Адже весь світ божеволіє за ними». Його послідовник виступав проти звичаю бинтування ніг, оскільки це завдає шкоди здоров'ю жінок.
Після поразки повстання тайпінів, християнські місіонери, які забезпечували навчання дівчат, спочатку активно перешкоджали бинтуванню ніг, яке вважали варварською практикою, що мала шкідливий соціальний вплив на жінок, потім відігравали роль у зміні думки китайських еліт щодо перев'язування ніг через освіту, памфлетизм та лобіювання двору Цін, наголошуючи на тому факті, що жодна інша культура у світі не практикувала звичай бинтування ніг.
У 1874 році англійський місіонер [en] закликав до припинення звичаю бинтування ніг, це сталося в місті Сямень. На заклик відгукнулися 60 китайських християнок. Одна з жінок, мати сімох дочок, виступила першою, вона дала клятву, що її доньки ніколи не піддаватимуться бинтуванню ніг, навіть якщо через це вони не зможуть вийти заміж. На цих зборах вирішили створити «Товариство небесної ноги». «Небесною ногою» (кит. 天足, піньїнь: tiānzú, акад. тяньцзу) називалася нога природної форми, «створена Небом» (тобто Богом), на противагу деформованій нозі (кит. трад. 纏足, спр. 缠足, піньїнь: chánzú, акад. чаньцзу). Макґовен дотримувався думки, що бинтування ніг було серйозною проблемою, яка ставить під сумнів всю китайську цивілізацію; він відчував, що «підла цивілізація заважає божественній природі». Члени Товариства пообіцяли не перев'язувати ноги своїм дочкам. Надалі слово «тяньцзу» стало загальнокитайським символом руху за заборону бинтування ніг.
Ініціативу Макґовена підтримали інші християнські місіонери. У 1895 році християнські жінки в Шанхаї на чолі з [en] також заснували [en]. [en] заснував рух «Жіноча християнська стриманість» та вважав, що християнство може сприяти рівності між чоловіками та жінками. Ця опозиція під керівництвом місіонерів мала сильніший вплив, ніж рання опозиція ханьців чи маньчжурів. Західні місіонери заснували перші школи для дівчат і заохочували жінок припинити цю практику. Вони також не приховували свого шоку та відрази, коли пояснювали процес бинтування ніг західним одноліткам китайських дівчат.
У цей час освічені китайці стали усвідомлювати, що цей аспект їхньої культури не відповідає прогресу сучасного суспільства. Наприклад, реформатор Кан Ювей представив законопроект про заборону бинтування ніг, прокоментувавши той факт, що іноземці сміються з Китаю і що «бинтування ніг було головним об'єктом таких насмішок», а в 1883 році він же створив [en] (першу подібну організацію). Рух проти бинтування ніг наголошував на прагматичних і патріотичних міркуваннях, а не на феміністичних, стверджуючи, що скасування перев'язування ніг призведе до покращення здоров'я та ефективнішої праці. Філософ Янь Фу закликав до реформ, які б сприяли оздоровленню нації, в тому числі він вважав, що слід заборонити куріння опіуму та бинтування ніг (Янь Фу також вважав, що китаянкам слід займатися спортом, що допомогло б їм народжувати сильних та здорових дітей). Письменник та громадський діяч Су Маньшу (1884—1918) переклав роман «Знедолені» Віктора Гюго; він увів у розповідь придуманого ним самим персонажа, який критикує китайські традиції, зокрема бинтування ніг. За словами Су Маньшу, цей звичай є варварським: через деформацію стоп жінки не можуть ходити, а їхні ноги «нагадують свинські ратиці».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhsTDBoTFRVMVRYMEp2ZFc1a1gwWmxaWFJmZVRZd016RTRMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFJUzAxTlUxOUNiM1Z1WkY5R1pXVjBYM2syTURNeE9DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Прихильник теорії соціального дарвінізму (Лян Цічао) стверджував, що ця традиція послаблює націю, оскільки слабкі жінки не можуть народити сильних синів. У своїй праці «Про жіночу освіту» Лян стверджував, що основна причина національної слабкості неминуче полягає у відсутності освіти для жінок. Він вбачав зв'язок між освітою для жінок і бинтуванням ніг: «Поки перев'язування ніг є звичною практикою, жіноча освіта не може процвітати». Цічао також був розчарований тим, що першими, хто відкрив школи для китаянок, були іноземці, оскільки вважав, що саме китайці повинні навчати китайських жінок. Феміністки критикували цей звичай через те, що він завдає страждань жінкам. Феміністка Цю Цзінь закликала припинити перев'язування ніг. Тим часом Чжао Чжіцянь у 1906 році звинуватив у «Пекінських жіночих новинах» жінок із забинтованими ногами в тому, що вони є національною слабкістю в очах інших націй. Водночас деякі сім'ї, які не схвалювали традицію бинтування ніг, домовлялися між собою про те, що син з однієї родини одружиться з донькою з іншої, навіть якщо її ноги не будуть деформовані згідно зі звичаєм. Виникли «товариства проти бинтування ніг», члени яких давали обіцянку не тільки не бинтувати ноги своїх дочок, а ще й не дозволяти своїм синам одружуватися з дівчатами з деформованими стопами.
Оцінка бинтування ніг у сучасному суспільстві відрізняється: в деяких випадках, як, наприклад, у романі [en]» американської письменниці Перл Бак, цей звичай описаний нейтрально; автор виходить із поваги до китайської культури та вважає, що іноземцям не слід її критикувати. В інших випадках іноземні автори висловлюють презирство або обурення з приводу цієї традиції та закликають китайців відкинути її.
Взуття для бинтованих ніг («туфельки-лотоси»)
Китайські жінки з деформованою стопою змушені були носити особливе взуття, яке називалося «туфельки-лотоси». Їхні носки мали конічну форму і нагадували бутон лотоса; при цьому туфлі були дуже малі та вміщалися на долоні руки. Іноді туфлі мали підбори або клиноподібні підошви, завдяки чому нога здавалася ще меншою і ходити ставало ще важче. Взуття зазвичай шили з бавовни або шовку, іноді воно було простим, але найчастіше воно було прикрашене вишитими зображеннями квітів, птахів та тварин. Іноді вишивка була навіть на підошвах, оскільки передбачалося, що жінки зі скаліченими ногами не ходитимуть. Оскільки іноді вже сам вигляд жіночого взуття викликав у чоловіків еротичне збудження, його виготовленню в патріархальному китайському суспільстві надавали величезне значення. Взуття ручної роботи служило також демонстрацією майстерності вишивання власниці. Воно також слугувало опорою, оскільки деякі жінки з пов'язаними ногами не могли б ходити без підтримки стопи та були б сильно обмежені у своїй рухливості. Часто жінкам доводилося самим собі шити туфлі, для цього вони мали спеціальні дерев'яні колодки, виготовлені за формою їхньої ноги. Шиттю та вишиванню туфель для деформованих ніг дівчаток навчали з дитинства. Існували спеціальні скриньки для зберігання жіночого взуття. Вночі жінки теж мали носити взуття, нічні туфлі мали м'яку підошву, але були коротшими та вужчими, часто прикрашалися вишитими зображеннями еротичного змісту (які в Китаї називалися «картинками весняного палацу»).
Вплив на моду
У XVII—XVIII столітті у Франції виникла мода на китайський стиль («шинуазрі»); у тому числі з'явилися так звані «мюлі» — маленькі туфельки (зазвичай без задника), що імітують взуття китаянок і часто дуже незручні. У XVII столітті мюлі використовувалися як домашнє взуття; пізніше, у XVIII столітті, вони стали вважатися ошатним взуттям. Мюлі в китайському стилі (наприклад, з кольорового сап'яну) носили також і чоловіки, але тільки вдома.
- Туфельки-мюлі, Франція, XVIII століття
- Дама в туфельках-мюлі, Франція, XVIII століття
- Дама в туфельках-мюлі, Франція XVIII століття
- Портрет маркізи де Помпадур у туфельках-мюлі
- Туфельки-мюлі імператриці Катерини II
Пізніше мюлі вийшли з моди; своїм відродженням вони зобов'язані французькому модельєру [en] (1913—1998), прозваному «взуттєвим Фаберже. Вів'є знову зробив популярними туфельки-мюлі без задника, що зорово зменшують розмір стопи.
- Сучасні туфельки-мюлі
-
-
-
У культурі
Бинтування ніг добре висвітлено у багатьох музичних і літературних творах та на телебаченні, як китайських, так і некитайських, як сучасних, так і традиційних.
- Згадується в романі «Квіти сливи в золотій вазі» (бл. 1610) (див. вище).
- Російська поетеса [ru] згадує про цей звичай у своїй байці 1810 року «Пекінське ристалище», в якій розповідається про китаянку, яка намагається пробігти дистанцію для хлопців та ледве закінчує її, але все одно отримує аплодисменти за зусилля. Буніна використала цей звичай як алегорію власних труднощів у досягненні визнання як поетеси.
- Згадується у книзі «Квіти в дзеркалі» (1827) лінгвіста Лі Жу-чженя (див. вище).
- «Тридюймовий золотий лотос» (1994) Фен Цзіцая зображує сатиричну картину руху за скасування практики, яка розглядається як частина китайської культури.
- У фільмі [en]» (1958) Інгрід Бергман грає британську місіонерку в Китаї Гледіс Ейлворд, котрій як іноземці місцевий мандарин доручає розбинтовувати ноги дівчатам, що є непопулярним наказом, який цивільні уряд не зміг виконати. Пізніше, завдяки цьому, діти змогли втекти від японських військ, пройшовши кілька кілометрів до безпечного місця.
- Рутанне Лам МакКанн написала біографічний роман [en]» (1981, [en]) про [en], американську піонерку китайського походження. Там описано, як її ноги спочатку були забинтовані, а потім розбинтовані, коли їй потрібно було допомогти сім'ї працею на фермі.
- Оповідання [en] «Візит перев'язувача» з однойменної збірки оповідань (1982) описує останні кілька годин дитинства маленької китайської дівчинки перед приходом професійного бинтувача, який збирається «посвятити її у доросле жіноче життя краси та болю».
- У сімейній автобіографії Юн Чжан [en]» однією з головних героїнь є бабуся Юй-фан, у якої з дворічного віку забинтовані ноги.
- П'єса Лізи Лумер «Кімната очікування» (1994) присвячена темі модифікацій тіла. Одна з трьох головних героїнь — китаянка з XVIII століття — приходить до сучасної приймальні лікарні в пошуках медичної допомоги від ускладнень, спричинених її бинтованими ногами. Дівчина описує процес бинтування ніг, а також фізичну та психологічну травми, отримані від цього процесу.
- У романі Ленсі Наміоки «Узи, які зв'язують, узи, що розриваються» (1999) розповідається про китайську дівчину на ім’я Айлін, чия відмова бинтувати ноги, вплине на її майбутнє.
- Роман [en][en]» (2005) розповідає про двох китайських дівчат, яким судилося бути друзями. Роман розказує про жертви, на які жінки йдуть, щоб вийти заміж, та розповідає про двох дівчат, які змушені бинтувати ноги. У 2011 році вийшла [en] роману від режисера [en].
- У філіппінському фільмі жахів [en]» та його продовженні [en]» зображений привид жінки із забинтованими ногами, яка мешкає у дзеркалі із восьма знаками та проклинає тих, хто тримає цей предмет.
- У новелі Лізи Сі [en]» (2014) описуються китайські сімейні традиції, зокрема й бинтування ніг.
- Дія роману Сіжаня Джея Чжао «Залізна вдова» (2021) розгортається у футуристичному середньовічному Китаї, де все ще практикується бинтування ніг. Головна героїня У Цзетянь у дитинстві пройшла через цю практику, і тому страждає від хронічного болю.
- Роман «Китай: епічний роман» розгортається в Китаї наприкінці існування імперії Цін, коли бинтування ніг ще було поширеною практикою серед ханьців на півночі. Доньці головної героїні Мей-Лін на ім'я Яскравий Місяць забинтували ноги, аби збільшити її шанси на вдале заміжжя, цей процес описаний у подробицях. Дівчинка незабаром обурюється цим, оскільки відчуває сильний біль та не може брати участь у багатьох заходах.
- У 9 серії аніме-серіалу «Монолог травниці» служницю знайшли мертвою у рові. Після розтину з'ясувалося, що в неї були забинтовані ноги.
Див. також
Примітки
- Використана література та джерела
- Bossan, M.-J., 2004.
- Ko, D., 2002.
- Dorothy Ko (2002). Every Step a Lotus: Shoes for Bound Feet (англ.). University of California Press. с. 32—34. ISBN .
- Chinese Foot Binding.
- Dorothy Ko (2002). Every Step a Lotus: Shoes for Bound Feet (англ.). University of California Press. с. 42. ISBN .
- Cultural Encyclopedia of the Body, 2008.
- Усов, 2003.
- Victoria Pitts-Taylor, ред. (2008). Cultural Encyclopedia of the Body (англ.). Greenwood. с. 203. ISBN .
- Marie-Josèphe Bossan (2004). The Art of the Shoe (англ.). Parkstone Press Ltd. с. 164. ISBN .
- Han Chinese Footbinding. Textile Research Centre.
- Xu Ji 徐積 《詠蔡家婦》: 「但知勒四支,不知裹两足。」(переклад: «знаючи про те, як розташувати чотири кінцівки, але не про те, як забинтувати їй дві ноги»); Су Ши 蘇軾 《菩薩蠻》:「塗香莫惜蓮承步,長愁羅襪凌波去;只見舞回風,都無行處踪。偷穿宮樣穩,並立雙趺困,纖妙說應難,須從掌上看。」
- Patricia Buckley Ebrey (1 грудня 1993). The Inner Quarters: Marriage and the Lives of Chinese Women in the Sung Period (англ.). University of California Press. с. 37—39. ISBN .
- (2011). Why the West Rules - For Now: The Patterns of History, and What They Reveal About the Future (англ.). McClelland & Stewart. с. 424. ISBN .
- Dorothy Ko (2008). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding (англ.). University of California Press. с. 111—115. ISBN .
- . Архів оригіналу за 21 лютого 2015. Процитовано 21 лютого 2015.
- Valerie Steele; John S. Major (2000). China Chic: East Meets West (англ.). Yale University Press. с. 38—40. ISBN .
- 车若水. 脚气集. Original text: 妇人纒脚不知起于何时,小儿未四五岁,无罪无辜而使之受无限之苦,纒得小来不知何用。
- Dorothy Ko (2008). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding (англ.). University of California Press. с. 187—191. ISBN .
- Dorothy Ko (2002). Every Step a Lotus: Shoes for Bound Feet (англ.). University of California Press. с. 21—24. ISBN .
- Ebrey, Patricia (2 вересня 2003). Women and the Family in Chinese History (англ.). Routledge. с. 196. ISBN .
- Haw, Stephen G. (22 листопада 2006). Marco Polo's China: A Venetian in the Realm of Khubilai Khan (англ.). Routledge. с. 55—56. ISBN .
- Elliott, M.C., 2001.
- Li-Hsiang Lisa Rosenlee (1 лютого 2012). Confucianism and Women: A Philosophical Interpretation (англ.). SUNY Press. с. 141–. ISBN .
- Стул для бинтования ног.
- Восстание тайпинов.
- Vincent Yu-Chung Shih; Yu-chung Shi (1968). The Taiping Ideology: Its Sources, Interpretations, and Influences (англ.). University of Washington Press. с. 27—29. ISBN .
- Olivia Cox-Fill (1996). For Our Daughters: How Outstanding Women Worldwide Have Balanced Home and Career (англ.). Praeger Publishers. с. 57. ISBN .
- Journal of International Women’s Studies [ 2004-02-03 у Wayback Machine.] // bridgew.edu.
- Ko, Dorothy (2008). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding (англ.). University of California Press. с. 50—63. ISBN .
- Wang Ke-wen (1996). Reilly, Thomas; Bangsbo, Jens; Williams, A. Mark (ред.). Science and Football III (англ.). Taylor & Francis. с. 8. ISBN .
- Blake, C. Fred (2008). Bonnie G. Smith (ред.). The Oxford Encyclopedia of Women in World History (англ.). Oxford University Press USA. с. 327—329. ISBN .
- Li Xiu-ying. «Women with Bound Feet in China: Cessation of Bound Feet during the Communist Era». University of Virginia. [ 2020-07-31 у Wayback Machine.]. Excerpts from When I was a girl in China, stories collected by Joseph Rupp.
- Ko, Alice (2007). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding. University of California Press. . «The last case of girls binding ever occurred in 1957.»
- Unbound: China's last 'lotus feet' – in pictures. The Guardian. 15 червня 2015.
- Rosenberg, David (21 травня 2015). Traveling Across China to Tell the Story of a Generation of Women With Bound Feet. Slate.
- Fan Hong, 1997.
- Ko, D., 2002, с. 9.
- Ko, Dorothy (2008). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding (англ.). University of California Press. с. 9. ISBN .
- Simon Montlake (13 листопада 2009). Bound by History: The Last of China's 'Lotus-Feet' Ladies. Wall Street Journal.
- Lim, Louisa (19 березня 2007). Painful Memories for China's Footbinding Survivors. Morning Edition. National Public Radio.
- Fairbank, J.K., 1986, с. 70.
- Дворкин А.
- Mackie, Gerry (1996). Ending Footbinding and Infibulation: A Convention Account. American Sociological Review. 61 (6): 999—1017. doi:10.2307/2096305. ISSN 0003-1224. JSTOR 2096305.
- ; BOSSEN, LAUREL; GATES, HILL; SATTERTHWAITE-PHILLIPS, DAMIAN (2012). Marriage Mobility and Footbinding in Pre-1949 Rural China: A Reconsideration of Gender, Economics, and Meaning in Social Causation. The Journal of Asian Studies. 71 (4): 1035—1067. doi:10.1017/S0021911812001271. ISSN 0021-9118. JSTOR 23357433.
- Hill Gates (2014). Footbinding and Women's Labor in Sichuan (англ.). Routledge. с. 8. ISBN .
- Manning, Mary Ellen (10 травня 2007). . Архів оригіналу за 28 вересня 2013. Процитовано 29 січня 2012.
- Vento, M., 1998.
- Davis, 1991, с. 333.
- Atabaki, M., 2005, с. 31.
- Hastings,J, Selbie, J.A, Gray L.H., 1916, с. 893.
- Legge, J., 1880, с. 111.
- Valerie Steele; John S. Major (2000). China Chic: East Meets West (англ.). Yale University Press. с. 37. ISBN .
- Ping Wang (2000). Aching for Beauty: Footbinding in China (англ.). University of Minnesota Press. с. 32–. ISBN .
- Mary White Stewart (27 січня 2014). Ordinary Violence: Everyday Assaults against Women Worldwide (англ.). Praeger. с. 4237—428. ISBN .
- Keck, Margaret E.; Sikkink, Kathryn (1998). Activists beyond Borders: Advocacy Networks in International Politics (англ.). Cornell University Press. с. 64—65. ISBN .
- Gamble, Sidney D. (September 1943). The Disappearance of Foot-Binding in Tinghsien. American Journal of Sociology. 49 (2): 181—183. doi:10.1086/219351. JSTOR 2770363. S2CID 72732576.
- Hu, Alex. «The Influence of Western Women on the Anti-Footbinding Movement». Historical Reflections, Vol. 8, No. 3, Women in China: Current Directions in Historical Scholarship, Fall 1981, pp. 179—199.
- Favazza, Armando R. (2011), Bodies under Siege: Self-mutilation, Nonsuicidal Self-injury, and Body Modification in Culture and Psychiatry, p. 118.
- Gillet, Kit (16 April 2012). «In China, foot binding slowly slips into history». The Los Angeles Times.
- Jackson, B., 1998, с. 192.
- Levy, H.S., 1991, с. 322.
- Jackson, B., 1998, с. 322.
- Manning, M.E.
- Cummings, S.,Stone, K.1997.
- (2018). Women and China's Revolutions (англ.). Ebookcentral: Rowman & Littlefield Publishers. с. 66. ISBN .
- Anders Hansson (1996). Chinese Outcasts: Discrimination and Emancipation in Late Imperial China (англ.). Brill. с. 46. ISBN .
- Robert Hans van Gulik (1961). Sexual life in ancient China: A Preliminary Survey of Chinese Sex and Society from ca. 1500 B.C. Till 1644 A.D. (англ.). Brill. с. 222. ISBN .
- Чжан Юн, 2008.
- 金瓶梅 - 维基文库,自由的图书馆. zh.wikisource.org (кит.). Процитовано 21 квітня 2024.
- Сундук для туфель.
- Flowers in the Mirror, 1965.
- Hershatter, Gail (2018). Women and China's Revolution. 4501 Forbes Boulevard, Suite 200, Lanham, Maryland 20706: Rowman & Littlefield. с. 46. ISBN .
- Mary I. Edwards (1986). The Cross-cultural Study of Women: A Comprehensive Guide (англ.). Feminist Press at The City University of New York. с. 255–256. ISBN .
- Ko, D., 2005, с. 14-15.
- Ko, Dorothy (2007). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding (англ.). University of California Press. с. 14—17. ISBN .
- Whitefield, Brent (2008). (PDF). Southeast Review of Asian Studies. 30: 203—12. Архів оригіналу (PDF) за 18 квітня 2016.
- Zito, Angela (March 2007). Secularizing the Pain of Footbinding in China: Missionary and Medical Stagings of the Universal Body. Journal of the American Academy of Religion. 75 (1): 1—24. doi:10.1093/jaarel/lfl062. JSTOR 4139836. PMID 20681094.
- Hershatter, Gail (2019). Women and China's Revolutions (англ.). Maryland: Rowman & Littlefield. с. 46. ISBN .
- Ko, D., 2005, с. 18.
- Dorothy Ko (2008). Cinderella's Sisters: A Revisionist History of Footbinding (англ.). University of California Press. с. 14—16. ISBN .
- Goossaert, Palmer, 2012.
- Drucker, «The Influence of Western Women on the Anti-Footbinding Movement 1840—1911», in Historical Reflections (1981), 182.
- Rachel Keeling. «The Anti-Footbinding Movement, 1872—1922: A Cause for China Rather Than Chinese Women», in Social and Political Movements 1 (2008), 12.
- Levy, Howard S. (1991). The Lotus Lovers: The Complete History of the Curious Erotic Tradition of Foot Binding in China (англ.). New York: Prometheus Books. с. 322.
- Тихвинский, 2006.
- Плешаков.
- Guangqiu Xu (2011). American Doctors in Canton: Modernization in China, 1835–1935 (англ.). Transaction Publishers. с. 257. ISBN .
- Hershatter, Gail (2019). Women and China's Revolutions (англ.). Lanham: Rowman & Littlefield. с. 67.
- Keeling. «The Anti-Footbinding Movement, 1872—1922: A Cause for China Rather Than Chinese Women», in Social and Political Movements 1 (2008), 14.
- Schwartz, 1964, с. 86—88.
- Vittinghoff, 2004, с. 245.
- Connie A. Shemo (2011). The Chinese Medical Ministries of Kang Cheng and Shi Meiyu, 1872–1937 (англ.). Lehigh University Press. с. 51. ISBN .
- Liang Qichao. «On Women's Education», in The Birth of Chinese Feminism: Essential Texts in Transnational Theory, by Lydia He Liu, Rebecca E. Karl and Dorothy Ko (Columbia University Press, 2013), 202.
- Mary Keng Mun Chung (1 травня 2005). Chinese Women in Christian Ministry (англ.). Peter Lang. ISBN .
- 1907: Qiu Jin, Chinese feminist and revolutionary. ExecutedToday.com. 15 липня 2011.
- Hershatter, Gail (2019). Women and China's Revolution (англ.). Lanham, MD: Rowman & Littlefield. с. 67—68. ISBN .
- Appiah, Kwame Anthony (22 жовтня 2010). The Art of Social Change: Campaigns against foot-binding and genital mutilation. The New York Times (англ.). ISSN 0362-4331. Процитовано 3 вересня 2017.
- Patricia Ebrey, "Gender and Sinology: Shifting Western Interpretations of Footbinding, 1300–1890", Late Imperial China 20.2 (1999): 1-34.
- Nicholson, G., 2006, с. 87.
- Bossen, Laurel; Xurui, Wang; Brown, Melissa J.; Gates, Hill (2011). Feet and Fabrication: Footbinding and Early Twentieth-Century Rural Women's Labor in Shaanxi. Modern China. 37 (4): 347—383. doi:10.1177/0097700411403265. ISSN 0097-7004. JSTOR 23053328. PMID 21966702. S2CID 44529240.
- Bossen, Laurel (2004). Film Review — Footbinding: Search for the Three Inch Golden Lotus. Anthropologica. 48 (2): 301—303. doi:10.2307/25606208. JSTOR 25606208.
- Пахомова, А.В.
- Гелеранская, А.
- Скуратовская, М.В., 2013.
- Российский виртуальный музей обуви. История обуви, период 1800—1840 годов. оригіналу за 1 лютого 2014. Процитовано 19 січня 2014.
- Hilary Rose (27 September 2007). . The Times. UK. Архів оригіналу за 11 травня 2008. Процитовано 23 October 2009.
- Mei Ching Liu, "Women and the Media in China: An Historical Perspective", Journalism Quarterly 62 (1985): 45-52.
- The Golden Lotus, Volume 1 (англ.). Singapore: Graham Brash (PTE) Ltd. 1979. с. 101.
- https://books.openbookpublishers.com/10.11647/obp.0018/chap08.html
- Ruzhen Li (1965). Flowers in the Mirror (англ.). translation by . University of California Press. ISBN .
- Jicai, Feng (1994). The Three Inch Lotus (англ.). Переклад: Wakefield, David. Honolulu: University of Hawaii Press. ISBN .
- Newman, Judie (1 червня 2007). The Readerly Politics of Western Domination : Emily Prager's "A Visit from the Footbinder". Journal of the Short Story in English. Les Cahiers de la nouvelle (англ.) (48). (eISSN) 1969-6108.
- Gecgil, Emine (2018). Bhattacharjee, Subashish; Narayan Ray, Girindra (ред.). New Women's Writing: Contextualising Fiction, Poetry and Philosophy (англ.). Cambridge Scholars Publishing. с. 191—205. ISBN .
- Children's Book Review: Ties That Bind, Ties That Break by Lensey Namioka. Publishers Weekly. May 1999. Процитовано 23 квітня 2018.
Література
- Bossan, M.-J. The Art of the Shoe. — 2004. — 164 с. — .
- Levy, H.S. The Lotus Lovers: The Complete History of the Curious Erotic Tradition of Foot Binding in China. — New York : Prometheus Books, 1991. — 322 с. — .
- Touraj Atabaki, Sanjyot Mehendale. Central Asia and the Caucasus: transnationalism and diaspora. — Psychology Press, 2005. — 31 с. — .
- Cultural Encyclopedia of the Body. — Greenwood : Victoria Pitts-Taylor, 2008. — 203 с. — .
- Jackson, B. Splendid Slippers: A Thousand Years of an Erotic Tradition. — Ten Speed Press, 1998. — 192 с. — .
- Nicholson, G. Sex Collectors. — New York : Simon & Schuster, 2006. — С. 87. — .
- Davis, E.L. Encyclopedia of Contemporary Chinese Culture. — New York : Routledge, 1991. — С. 333. — .
- Усов, В. Последний император Китая. Пу И. — , 2003. — 391-392 с. — .
- Ko, D. Every Step a Lotus: Shoes for Bound Feet. — University of California Press, 2002. — 32-34 с. — .
- Fairbank, J.K. The Great Chinese Revolution, 1800 - 1985. — New York : Harper & Row, 1986. — С. 70. — .[недоступне посилання з Вересень 2018]
- Скуратовская, М.В. 100 великих творцов моды. — Вече, 2013. — .
- Fan Hong. Footbinding, Feminism, and Freedom: The Liberation of Women's Bodies in Modern China. — Psychology Press, 1997. — С. 352. — .
- Ruzhen Li. Flowers in the Mirror. — University of California Press, 1965. — .
- Legge, J. The religions of China: Confucianism and Tâoism described and compared with Christianity. — Hodder and Stoughton, 1880. — С. 111.
- Hastings,J, Selbie, J.A, Gray L.H. Encyclopædia of religion and ethics, Volume 8. — T. & T. Clark, 1916. — 893 с.
- Elliott, M.C. The Manchu Way: the Eight Banners and Ethnic Identity in Late Imperial China. — Stanford, CA : , 2001. — 247 с. — .
- Goossaert, V., Palmer, D.A. The Religious Question in Modern China. — University of Chicago Press, 2012. — 70 с. — .
- Vittinghoff. N. Mapping Meanings: The Field of New Learning in Late Qing China. — , 2004. — С. 245. — .
- Тихвинский, С. Л. Движение за реформы в Китае в конце XIX века и Кан Ювэй // Избранные произведения. Т. 1. — 2006. — С. 255. — .
- Ko, D. Cinderella’s Sisters: A Revisionist History of Footbinding. — Los Angeles: University of California Press,, 2005.
- Ko, D. Perspectives on Foot-binding. — Los Angeles: University of California Press, 2008.
- Чжан Юн. Дикие лебеди (глава 1. «Золотые лотосы длиной в три цуня»). — Изд–во Ивана Лимбаха, 2008. — 142 с. — ISBN 978–5–89059–106–7.
- Lensey Namioka. Ties That Bind, Ties That Break. — Laurel Leaf, 2000. — 160 с. — .
- Schwartz, Benjamin I. In search of wealth and power: Yen Fu and the West. — Belknap Press of Harvard University Press, 1964. — P. 398.
- Дворкин А. Гиноцид, или Китайское бинтование ног. Процитовано 2014-01-26.
- . — BBC.
- Manning, M.E. China's "Golden Lotus Feet" - Foot-binding Practice. — 2007. — 10 травня. з джерела 28 вересня 2013. Процитовано 29 January 2012.
- Cummings, S. & Stone, K. Consequences of Foot Binding Among Older Women in Beijing China. — 1997.
- Vento, M. One Thousand Years of Chinese Footbinding: Its Origins, Popularity and Demise // Chinese Culture/ March 7. — 1998. Процитовано 2014-02-01.
- . Процитовано 2014-05-27.
- . Процитовано 2014-05-28.
- Consequences of Foot Binding Among Older Women in Beijing China. — 1997. Процитовано 2014-02-01.
- Плешаков, К.В. Универсалистский пацифизм Кан Ювэя.
- Гелеранская, А. . Процитовано 2014-02-01.
- Пахомова, А.В. . Процитовано 2014-02-01.
- Snow Flower and the Secret Fan (фільм). Процитовано 2014-02-01.
- . Процитовано 2014-02-23.
- Wild Swans: Three Daughters of China. Процитовано 2014-02-23.
Документальні фільми
- «Footbinding: In Search of the Three Inch Golden Lotus» (2004) — документальний телефільм режисера Юе Цін'ян.
- (2006) — документальний відеофільм режисера Джоан Чен.
Посилання
- Work, not sex? The real reason Chinese women bound their feet
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bintuvannya nig kit trad 纏足 spr 缠足 pinyin chanzu bukvalno zv yazana stupnya zvichaj yakij praktikuvavsya v Kitayi osoblivo sered aristokratiyi z pochatku X do pochatku XX stolittya Divchatkam lamali kistki stupni pislya chogo smuzhkoyu tkanini pribintovuvali do nizhnoyi poverhni stupni vsi palci nogi krim velikogo ta zmushuvali hoditi u vzutti malenkogo rozmiru vid chogo stopi znachno deformuvalisya inodi pozbavlyayuchi mozhlivosti hoditi v majbutnomu Kitayanka pokazuye svoyi deformovani nogiBintovani nogi Shanhaj 1874 rik FotografiyaDivchina v tradicijnomu kitajskomu vbranni ta vzuttiKitajska pridvorna dama foto z knigi 1911 roku Taki nogi tradicijno nazivalisya zolotimi lotosami Vid rozmiru stupni zalezhav prestizh narechenoyi chim mensha stopa tim vishij prestizh Do togo zh vvazhalosya sho dami yaka nalezhit do visokogo suspilstva ne slid hoditi samostijno Ce bezsillya nezdatnist do peresuvannya bez storonnoyi dopomogi skladali za literaturnimi svidchennyami odnu z privablivih ris zhinki aristokratki zdorovi ta nedeformovani nogi asociyuvalisya iz selyanskoyu praceyu ta prostackim pohodzhennyam Za volodaryuvannya mongolskoyi dinastiyi Yuan ta manchzhurskoyi dinastiyi Cin u Kitayi malenki nogi takozh stavali simvolom nacionalnoyi identichnosti ta civilizovanosti oskilki u mongoliv ta manchzhuriv zhinkam stupniv ne bintuvali Na pochatku XX stolittya Kan Yuvej Su Manshu ta inshi gromadski diyachi a takozh hristiyanski misioneri piddavali praktiku bintuvannya nig zhorstkij kritici Pislya Sinhajskoyi revolyuciyi 1911 i stanovlennya respubliki cej specifichnij zvichaj postupovo shodit nanivec Na pochatku XXI stolittya zalishilasya lishe nevelika kilkist duzhe litnih zhinok z deformovanimi nogami Pohodzhennya ta istoriya praktikiTuflya v kantonskomu stili z shovku i bavovni Kitaj mezha XIX XX stolit Muzej Redpat Kanada Ye kilka legend pro pohodzhennya praktiki bintuvannya stop Za odniyeyu z versij nalozhnicya imperatora z dinastiyi Shan strazhdala na klishonogist cherez ce same vona nachebto poprosila imperatora zrobiti zagalnoobov yazkovim bintuvannya nig dlya vsih zhinok takim chinom yiyi vlasni nogi stali vzircem krasi ta elegantnosti Insha legenda rozpovidaye sho ulyublena nalozhnicya imperatora Syao Baoczyuan Pan Yujnu u yakoyi buli vitoncheni nizhki tancyuvala bosonizh na zolotomu pomosti prikrashenomu perlami ta zobrazhennyami kvitok lotosu Zahoplenij imperator viguknuv Vid kozhnogo dotiku yiyi nizhki rozkvitayut lotosi Mozhlivo same todi vinik viraz noga lotos abo zolotij lotos prote u legendi ne zgaduyetsya pro te sho stopi divchini buli zabintovani Odnak u bilshosti vipadkiv viniknennya zvichayu bintuvati nogi pov yazuyetsya z istoriyeyu pro te yak imperator Li Yuj 937 978 poprosiv odnu zi svoyih nalozhnic Yao Nyan zabintuvati stupni smuzhkami bilogo shovku takim chinom shob voni nagaduvali pivmisyac pislya chogo divchina tancyuvala tanec lotosa na kinchikah palciv Tanec Yao Nyan buv nastilki vitonchenim sho inshi namagalisya nasliduvati yiyi Zhinkam z vishogo suspilstva pochali bintuvati nogi pislya chogo cya praktika nabula zagalnogo poshirennya Ilyustraciya XVIII stolittya na yakij bintuye sobi nogi Deyaki doslidniki mayut sumnivi shodo dostovirnosti ciyeyi legendi Napriklad istorik Lin Vejhun vvazhaye sho zvichaj bintuvannya nig z yavivsya v Kitayi piznishe ne ranishe epohi Sun 960 1279 U bud yakomu vipadku vidomo sho zvichaj bintuvati stopi stav populyarnim u period dinastiyi Sun Do kincya ciyeyi epohi z yavilasya cholovicha tradiciya piti z tufelki u pidborah yakoyi buv nevelichkij kelih Z pochatku periodu dinastiyi Yuan deyaki choloviki pili pryamo z tufelki ce malo nazvu osushiti zolotij lotos abo tost za zolotij lotos Tradiciya zbereglasya do chasiv dinastiyi Cin Najdavnishi zgadki pro bintuvannya nig datuyutsya priblizno 1100 rokom koli kilka virshiv natyakali na cyu praktiku Nevdovzi pislya 1148 roku u najdavnishomu diskursi pro praktiku bintuvannya nig uchenij Chzhan Bandzhi pisav sho zabintovana noga povinna bula mati formu arki ta buti malenkoyu Vin zauvazhiv sho zhinoche bintuvannya nig pochalosya neshodavno vono ne zgaduvalosya v zhodnij knizhci poperednih epoh U XIII stolitti vchenij Che Ruoshuj napisav pershij vidomij kritichnij oglyad praktiki Malenkih divchatok yakim she ne vipovnilosya 4 5 rokiv yaki ne zrobili nichogo poganogo vse zh zmushuyut terpiti nesterpnij bil shob zrobiti yihni nogi malenkimi Ya ne znayu yaka vid cogo korist Najdavnishimi arheologichnimi dokazami bandazhuvannya nig ye grobnici Huan Shen yaka pomerla u 1243 roci u vici 17 rokiv ta madam Chzhou yaka pomerla u 1274 roci Nogi oboh zhinok buli zav yazani marlevimi smuzhkami dovzhinoyu 1 8 m Oglyad skeleta Chzhou yakij dobre zberigsya pokazav sho yiyi nogi pomishalisya u vuzkih gostrih kapcyah pohovanih razom z neyu Viglyad zabintovanih nig chasiv dinastiyi Sun de velikij palec buv zignutij dogori vizualno vidriznyayetsya vid stilyu piznishih epoh a nadmirno malij rozmir stopi ideal vidomij yak tridyujmovij zolotij lotos mig stati populyarnim lishe v XVI stolitti V period mongolskogo zavoyuvannya pokalicheni nogi kitayanok dozvolyali legko vidrizniti yih vid mongolok ta inshih varvariv zavdyaki chomu voni stali simvolom nacionalnoyi identichnosti Pershim yevropejcem yakij zgadav bintuvannya nig buv italijskij misioner en v XIV stolitti v epohu dinastiyi Yuan Odnak zhoden inshij inozemnij vidviduvach Kitayu tih chasiv napriklad Ibn Battuta 1304 1377 ta Marko Polo 1254 1324 yaki odnak vidznachili vitonchenu hodu kitayanok yaki jshli duzhe malenkimi krokami ne zgaduvav pro cyu praktiku sho mozhlivo vkazuye na yiyi neveliku poshirenist chi ekstremalnist na toj chas Pislya togo yak manchzhurska dinastiya zahopila Kitaj u 1636 roci imperator Huan Tajczi vidav ukaz pro zaboronu bintuvannya nig 1636 V 1664 roci inshij volodar Kansi zalishiv cej ukaz v sili shodo divchat manchzhurskogo pohodzhennya ale skasovav jogo shodo kitayanok U rezultati v Kitayi z yavilosya prisliv ya Moda silnisha za imperatora Forma stopi stala vazhlivoyu oznakoyu sho vidriznyala manchzhurskih zhinok vid zhinok narodu han Odnak kitajski estetichni uyavlennya silno vplivali na manchzhurok yaki pragnuli nasliduvati osoblivu hodu kitayanok z ciyeyu metoyu voni pridumali svoyu vlasnu formu vzuttya yake dozvolyalo zhinci pogojduvatisya pid chas hodbi Ci tufelki sho mali nazvu chashechka kvitki mali visoku platformu ta robilisya zazvichaj z dereva inodi voni mali nevelike pidnesennya u seredini pidoshvi Platforma tufelki bula klinopodibnoyi formi ta zvuzhuvalisya donizu tomu vistupayucha z pid spidnici stupnya zhinki zdavalasya menshoyu nizh vona bula naspravdi V armiyi povstanciv tajpiniv 1850 1864 bilshist lideriv yakogo buli predstavnikami narodu hakka zhinki buli zrivnyani v pravah z cholovikami pri comu tajpini zaboronili na kontrolovanih nimi teritoriyah zvichaj bintuvannya nig divchatkam Vid pochatku XX stolittya uryad z praktichnih mirkuvan namagavsya zaboroniti bintuvati nogi Imperatricya Cisi vidala podibnij ukaz dlya polipshennya vidnosin z inozemcyami prote nezabarom vin buv skasovanij U 1902 roci bintuvannya nig bulo zaboroneno ukazom imperatora dinastiyi Cin U 1912 roci pislya padinnya dinastiyi Cin novij uryad Kitajskoyi Respubliki zaboroniv bintuvannya nig odnak yak i v poperednih vipadkah ce pochinannya ne uvinchalosya uspihom do togo zh zaborona aktivno ne vprovadzhuvalasya Vodnochas providni intelektuali Ruhu chetvertogo travnya vbachali u perev yazanih nogah golovnij simvol vidstalosti Kitayu Lideri provincij taki yak Yan Sishan u Shansi brali uchast u postijnij kampaniyi proti bintuvannya nig iz inspektorami ta shtrafami tim hto prodovzhuvav praktiku todi yak regionalni uryadi piznishogo Nankinskogo rezhimu prosto dotrimuvalisya zaboroni bez znachnogo regulyuvannya Zagalom kampaniya proti perev yazuvannya nig bula uspishnoyu v deyakih miscyah zalezhno vid regionu Koli v 1949 roci do vladi prijshli komunisti na choli z Mao Czedunom yim vdalosya domogtisya povnoyi zaboroni bintuvannya nig u tomu chisli u viddalenih silskih rajonah meshkanci yakih ne pidkoryalisya vidpovidnomu ukazu poperednogo uryadu Ostannij vipadok perev yazuvannya buv zareyestrovanij u 1957 roci Do XXI stolittya lishe kilka litnih kitajskih zhinok mali zabintovani nogi Zaborona ciyeyi praktiki isnuye j donini Krim zakonodavchoyi zaboroni zminivsya mentalitet zhiteliv Kitayu Zokrema osoblivu uvagu stali pridilyati rozvitku sportu zokrema zhinochogo Peremogi kitajskih sportsmenok v Olimpijskih igrah ye predmetom gordosti spivvitchiznikiv Z ciyeyi prichini ponyattya pro zhinochnist ta zhinochu privablivist stalo nesumisnim z deformaciyeyu nig Odnak vzuttya dlya deformovanih nig prodovzhuvalo viroblyatisya oskilki vse she buli zhivi zhinki chiyi nogi buli zabintovani v ditinstvi Ostannya para tufelok dlya zolotih lotosiv bula poshita v 1999 roci Pislya cogo vidbulasya urochista ceremoniya zakrittya vzuttyevoyi fabriki a tovar sho zalishivsya na skladi buv podarovanij etnografichnomu muzeyu U XIX ta na pochatku XX stolittya vistupali tancyuristki z bintovanimi nogami a takozh cirkachi Zhinki z perev yazanimi nogami v odnomu seli provinciyi Yunnan stvorili regionalnu tancyuvalnu trupu vistupayuchi dlya turistiv naprikinci XX stolittya hocha vik zmusiv grupu piti na pensiyu V inshih regionah zhinki u vici 70 80 rokiv dopomagali pracyuvati na risovih polyah navit na pochatku XXI stolittya hocha j mali znachni obmezhennya ruhu PrichiniZhinka iz zabintovanimi nogami mala obmezhenu mozhlivist peresuvatisya samostijno vona bula zmushena siditi vdoma ta ne mogla piti kudis bez suprovodu slug Vvazhalosya sho malenka stopa ne dozvolyaye zhinkam brati uchast u politici ta gromadskomu zhitti Zhinka bula zalezhna vid svoyeyi rodini ta v pershu chergu vid cholovikiv svoyeyi rodini Z ciyeyi prichini zabintovani nogi stali simvolom gendernoyi nerivnosti zhinochogo pidporyadkuvannya i cnotlivosti ta cholovichoyi vladi Krim togo zhinka yaka nezdatna samostijno peresuvatisya bula svidchennyam bagatstva ta privilejovanogo stanovisha yiyi cholovika yak svidchennya sho vin mig utrimuvati nepracyuyuchu druzhinu Krim cogo poshiryuvalasya dumka sho deformuvannya nig polipshuye reproduktivne zdorov ya zhinki ta robit yiyi zdatnoyu narodzhuvati bilshe ditej Zabintovani stopi stali oznakoyu krasi ta neobhidnoyu umovoyu dlya poshuku cholovika ta vdalogo odruzhennya u tomu chisli z vishim socialnim statusom ta finansovim stanovishem osoblivo dlya bidnishih zhinok z takih provincij yak Sichuan Naprikinci XIX stolittya v provinciyi Guandun u bidnih sim yah stalo zvichayem bintuvati nogi starshij z donok yaku gotuvali do prestizhnogo zamizhzhya abi pokrashiti materialne stanovishe rodini doleyu molodshih sester bula domashnya pracya ta shlyub iz selyaninami voni takozh mogli stati nalozhnicyami bagatshih cholovikiv Rodini ta choloviki duzhe pishalisya krihitnimi nizhkami svoyih druzhin Za svidchennyam misionera en bagato bidnih rodin gotovi buli piti na bud yaki obmezhennya zadlya togo shob yihni donki mali neobhidni dlya vdalogo zamizhzhya krihitni nizhki Vvazhayetsya sho praktika bintuvannya nig znachnim chinom pov yazana z panivnoyu v serednovichnomu Kitayi patriarhalnoyu filosofiyeyu konfucianstva Konfucij dotrimuvavsya davnoyi koncepciyi in i yan zgidno z yakoyu zhinka povinna nesti v sobi pochatok in tobto slabkist ta pasivnist Deformaciya stopi nibito prisheplyuvala ci yakosti zhinci Okrim togo konfucianstvo nasadzhuvalo suvoru socialnu iyerarhiyu v yakij zhinki perebuvali v pidporyadkovanomu stanovishi stosovno cholovikiv Skladnist samostijnogo peresuvannya dlya zhinok obmezhuvala yihni mozhlivosti ta tim samim garantuvala neporushnist ciyeyi iyerarhiyi Odnim iz zahisnikiv tradiciyi bintuvannya nig divchatkam buv konfucianskij filosof Chzhu Si 1130 1200 yakij napolyagav na tomu sho cej zvichaj slid poshiryuvati za mezhi Kitayu oskilki vin pidkreslyuye pravilni stosunki mizh cholovikom ta zhinkoyu PoshirenistNezvazhayuchi na silnij vpliv kitajskoyi kulturi na susidni derzhavi Yaponiya V yetnam Koreya praktika bintuvannya nig zhinkam ne prizhilasya u zhodnij z cih krayin Deyaki etnichni grupi yaki ne nalezhali do narodu han osnovna etnichna grupa Kitayu praktikuvali netuge bintuvannya nig pri yakomu kistki ne lamalisya a stopa ne zginalasya a lishe zvuzhuvalasya Sered narodu hakka bintuvannya nig vzagali ne praktikuvalosya Vidznachalosya sho praktika bintuvannya stop isnuvala do 1948 roku sered dunganiv musulman sho pribuli do Kitayu z Centralnoyi Aziyi ta bula duzhe poshirenoyu v etnichnij grupi huej provinciyi Gansu V Pivdennomu Kitayi v misti Guanchzhou vchenij viyaviv v odnij z mechetej plakat sho zasudzhuvav zvichaj bintuvannya nig ta tverdiv sho islam ne mozhe dozvolyati robiti shos sho rujnuye stvorinnya Bozhe Bintuvannya nig stavalo vse bilsh poshirenim sered shlyahetskih aristokratichnih simej zgodom poshirivshis na inshe naselennya oskilki prostij lyud ta teatralni aktori perejnyali jogo Do periodu Min cya praktika vzhe ne bula prerogativoyu dvoryanstva a natomist stala vvazhatisya simvolom statusu Bintuvannya takozh zaohochuvali mongolski praviteli shodo svoyih kitajskih piddanih Do XIX stolittya bulo pidrahovano sho 40 50 kitajskih zhinok mali perev yazani nogi Sered kitayanok vishogo klasu cya cifra syagala majzhe 100 U bidnih sim yah bintuvannya nig ne zavzhdi bulo tugim i pochinalosya vono piznishe V tih rajonah Kitayu de viroshuvavsya ris zhinki brali uchast u roboti na polyah tozh tam cya tradiciya ne mala takogo poshirennya yak v inshih regionah Kitayu Deyaki zhinki z perebintovanimi nogami mogli hoditi hocha dlya nih ce bulo nabagato vazhche nizh dlya tih chiyi nogi ne buli deformovani U XIX stolitti ta na pochatku XX stolittya sered cholovikiv koristuvalisya populyarnistyu vistupi tancivnic iz perebintovanimi nogami a v cirkah aktrisi z ciyeyu osoblivistyu mogli stoyati na spinah konej sho skachut V odnij provinciyi opituvannya 1929 roku pokazalo sho lishe 2 3 divchat narodzhenih do 1910 roku mali zdorovi nezabintovani nogi ti zh hto narodivsya pislya 1910 roku vzhe u 95 vipadkah ne bintuvali nogi U regioni na pivden vid Pekina de ponad 99 zhinok kolis mali perev yazani nogi novih vipadkiv bintuvannya sered tih hto narodivsya pislya 1919 roku ne bulo viyavleno Na Tajvani cya praktika takozh ne zaohochuvalas yaponskoyu vladoyu z pochatku yaponskogo pravlinnya a z 1911 do 1915 roku yiyi postupovo pririvnyali do nezakonnoyi Krim pokrashen u civilnomu budivnictvi progresu bulo dosyagnuto j u socialnij sferi Tradicijna kitajska praktika bintuvannya nig bula poshirena v pershi roki isnuvannya Tajvanyu Tradicijne kitajske suspilstvo vvazhalo zhinok iz menshimi nogami krasivishimi Zhinki bintuvali nogi dovgimi pov yazkami shob upovilniti rist pokoyivki dililisya na tih hto zi zv yazanimi nogami ta tih hto bez Pershi obslugovuvali dochok udoma a drugim doruchali vazhchu robotu Piznishe cyu praktiku bulo rozcineno yak varvarstvo U pershi roki yaponskogo kolonialnogo periodu bulo stvoreno Tovaristvo zvilnennya nig shob prosuvati ideyu prirodnih nig ale jogo vpliv buv obmezhenim Toj fakt sho v rezultati zemletrusu v Mejshani v 1906 roci zhinki zaznali bilshih vtrat 551 cholovik i 700 zhinok zaginuli a 1099 cholovikiv i 1334 zhinki otrimali poranennya sho silno vidriznyayetsya vid situaciyi z yaponcyami viklikav zanepokoyennya gromadskosti Problema bula znajdena u bintuvannya nig i ce dalo poshtovh do vikorinennya ciyeyi praktiki U 1928 roci perepis naselennya v silskij miscevosti Shansi pokazav sho 18 zhinok mali zv yazani nogi todi yak u deyakih viddalenih silskih rajonah takih yak provinciya Yunnan bintuvannya prodovzhuvali aktivno praktikuvati do 1950 h rokiv ProcesBintovana stopaPerev yazana bintovana stopa Proces bintuvannya nogi Bintuvannya nig pochinalosya v dityachomu vici v malenkih divchatok she do togo yak stopa bula povnistyu sformovana Najchastishe bintuvati nogi batki rozpochinali voseni abo vzimku oskilki holod zmenshuvav chutlivist do bolyu i dopomagav divchatkam terpiti a takozh znizhuvav rizik infikuvannya V bagatih rodinah u den pershogo bintuvannya divchinci nadavalasya osobista prisluga zadlya togo shob doglyadati za yiyi stopami ta nositi yiyi na rukah u dni koli bil stavav zovsim nesterpnim Dlya formuvannya lotosu potribno bulo priblizno tri roki Proces deformaciyi skladavsya z chotiroh etapiv Pershij etap mav nazvu sproba bintuvannya Nasampered nogi divchinki obmivali teployu sumishshyu z trav yanih vidvariv ta krovi tvarin shob zrobiti stopu bilsh gnuchkoyu Bavovnyani binti zavdovzhki 3 metri ta shirinoyu 5 santimetriv takozh vimochuvalisya v trav yanih vidvarah ta krovi tvarin Nigti na nogah pidrizalisya yakomoga korotshe dlya profilaktiki vrostannya nigtya ta yak naslidok infikuvannya Pislya cogo batki chi slugi zginali stopu ditini z takoyu siloyu sho palci vdavlyuvalisya v pidoshvu nogi ta lamalisya Pov yazku nakladali u formi visimki pochinayuchi zi sklepinnya stopi potim navkolo palciv ta nareshti navkolo p yati Pislya kozhnogo obertu binta pov yazka tugo zatyaguvalasya Kinci pov yazki zshivali dlya togo shob vona ne oslabla a potim na nogu divchinki odyagali specialni shkarpetki ta tufelki z gostrimi nosami Pislya ciyeyi proceduri divchinci z perelamanimi palcyami ne davali znimati binti ta zmushuvali hoditi na travmovanij stopi zadlya togo shob pid vagoyu tila vona nabula bazhanoyi formi Krim togo hodba bula neobhidna dlya vidnovlennya krovoobigu v tugo zabintovanih nogah Shodnya divchinka mala prohoditi shonajmenshe 5 kilometriv prote divchatkam z osoblivo malenkimi nogami hoditi bulo nemozhlivo i do kincya zhittya yih nosili slugi Drugij etap trivalistyu ponad pivroku mav nazvu sproba zatyaguvannya Na comu etapi binti zatyaguvalisya vse tugishe sho bagatorazovo posilyuvalo bil Zlamani palci ditini vimagali postijnogo doglyadu tomu pov yazki periodichno znimalisya stopi omivalisya dlya togo shob vidaliti tkanini urazheni nekrozom Nigti akuratno pidstrigalisya Divchinci masazhuvali stopi shob voni legshe zginalisya inodi bili yih shob suglobi ta zlamani kistki stali gnuchkishimi Pislya obmivannya nogu obroblyali galunami ta pahoshami z riznimi aromatami Vidrazu pislya ciyeyi proceduri pov yazka nakladalasya znovu prichomu bint zatyaguvavsya she tugishe Cej proces povtoryuvavsya yaknajchastishe u zamozhnih sim yah shonajmenshe shodnya a v bidnih selyanskih rodinah dvichi chi trichi na tizhden Cim zazvichaj zajmalisya dorosli zhinki iz sim yi divchinki chi profesijni bintuvalniki nig Vvazhalosya sho materyam ne slid provoditi cyu proceduru oskilki mati vidchuvatime zhal do donki Odne z kitajskih prisliv yiv kazalo Mati ne mozhe lyubiti odnochasno svoyu dochku ta yiyi nogu Tretij etap mav nazvu period tugogo bintuvannya Na comu etapi nosok nogi postupovo prityaguvavsya do p yati kistki pri comu zginalisya ta inodi lamalisya znovu Chetvertij etap nazivavsya bintuvannya dugi jogo metoyu bulo sformuvati pidjom stopi nastilki visokim sho pid arkoyu stopi moglo pomistitisya kuryache yajce V rezultati forma stopi pochinala nagaduvati natyagnutij luk ce vvazhalosya duzhe krasivim ta seksualnim Cherez 4 5 rokiv pislya pochatku bintuvannya stopi bil stavav slabshim Odnak strazhdannya yaki zavdavala deformaciya nogi buli takimi silnimi sho v Kitayi z yavilosya prisliv ya Para bintovanih nig koshtuye vannu sliz U doroslishomu vici zhinki mali prodovzhuvati sami bintuvati sobi nogi Ce dovodilosya robiti protyagom vsogo zhittya U Kitayi isnuvali specialni stilci dlya bintuvannya nig Kozhen stilec buv osnashenij visuvnoyu skrinkoyu v yakij zberigalisya binti nozhici dlya pidrizannya nigtiv ta inshe priladdya U spinci stilcya znahodilosya pristosuvannya dlya rozgladzhuvannya zim yatih bintiv Idealna noga ne mala perevishuvati 7 santimetriv zavdovzhki taki stopi nazivalisya zoloti lotosi Stupnya zavdovzhki 10 santimetriv mala nazvu sribnij lotos yaksho zh dovzhina perevishuvala 10 sm zaliznij lotos i ne silno kotiruvalasya Stopa ne povinna bula viglyadati yak opora dlya tila NaslidkiRentgenivskij znimok pokalichenoyi nogiPorivnyannya normalnoyi ta deformovanoyi stop Najposhirenishoyu problemoyu bulo viniknennya infekcij nig Nezvazhayuchi na te sho nigti regulyarno pidstrigali voni chasto vrostali v palec viklikayuchi zapalennya ta poshkodzhuyuchi tkanini palcya Tomu inodi nigti vidalyalisya Takozh kilka shariv shilnoyi tkanini ne propuskali povitrya do stopi krim togo cherez zanadto tugu pov yazku krovoobig u stopi porushuvavsya a v palcyah nig vzagali znikav V rezultati infekcijni procesi u palcyah ne pripinyalisya vinikav nekroz tkanin Yaksho infekciya perehodila do kistki palci mogli vzagali vidpasti ce vvazhalosya spriyatlivim oskilki teper mozhna bulo perebintuvati nogu she tugishe Yaksho u divchinki buli shirshi stopi v nih inodi vstromlyali oskolki skla abo cherepici shob sprovokuvati infekciyu ta yak naslidok nekroz tkanin Infekciya nogi mogla prizvesti do smerti vid zarazhennya krovi yaksho divchinka vizhivala to v doroslomu vici u neyi chastishe vinikali rizni zahvoryuvannya Na pochatku procesu znachna chastina kistok stopi zalishalasya zlamana chasto na dekilka rokiv Koli divchinka stavala starshoyu kistki pochinali zrostatisya Odnak navit pislya togo yak kistki zrostalisya voni zalishalisya tenditnimi i chasto znovu lamalisya osoblivo u pidlitkovomu vici koli buli she nedostatno micnimi Dorosli zhinki chasto strazhdali vid perelomiv nig ta stegnovih kistok oskilki v polozhenni stoyachi yim bulo vazhko zberigati rivnovagu a takozh vazhko vstavati z sidyachogo polozhennya Vsuperech misionerskim pisannyam bagato zhinok z bintovanimi nogami mogli hoditi j pracyuvati v poli hocha j z bilshimi obmezhennyami nizh zhinki zi zvichajnimi stopami Viglyad nig pislya bintuvannya U 1997 grupa doslidnikiv provela porivnyannya mizh litnimi zhinkami z deformovanimi ta zdorovimi nogami Bulo z yasovano sho ti zhinki chiyi nogi buli deformovani chastishe strazhdayut vid osteoporozu masa kistkovoyi tkanini v stegnovih kistkah u nih bula nizhchoyu na 5 1 a v hrebti na 4 7 sho oznachaye pidvishenij rizik perelomu kistok Pri comu rizik padinnya u nih vdvichi vishij 38 proti 19 Oskilki pov yazka na nogah obmezhuvala ruhi zhinki odnim iz pobichnih efektiv zrostannya populyarnosti bintuvannya stav zanepad mistectva zhinochogo tancyu v Kitayi Sprijnyattya cholovikamiBintovani nogi vvazhalisya krasivimi ta duzhe erotichnimi U kitajskij kulturi deformovani stopi vvazhalisya duzhe erotichnimi U toj zhe chas viglyad zhinochoyi nogi bez vzuttya ta bintiv vvazhavsya nepristojnim Deyaki choloviki volili nikoli ne bachiti zhinochu nogu bez pov yazki z ciyeyi prichini zhinki postijno nosili binti ta vzuttya Odin iz kitajskih avtoriv pisav Yaksho vi znimete vzuttya ta pov yazku to estetichna nasoloda bude naviki zrujnovana Zhinkam dozvolyalosya lishe pered snom zlegka poslabiti pov yazku ta vzuti tufli na m yakij pidoshvi U Kitayi buli poshireni erotichni zhinochi zobrazhennya blagopristojno zvani vesnyani kartinki sami zhinki na nih buli ogoleni ale na nogah bulo vzuttya U kitajskomu klasichnomu romani Kviti slivi v zolotij vazi neodnorazovo zgaduyetsya pro krihitni nizhki golovnoyi geroyini Pan Czinlyan shosta dochka kravcya Panya yakij zhiv za Pivdennoyu bramoyu mista she buduchi divchinkoyu vidznachalasya krasoyu Za charivni malenki nizhki yiyi nazvali Czinlyan Zolotij lotos yiyi malenki yakraz u pivshpilki v tri vershki zoloti lotosi nizhki gostronosi yak shilo abo nizhni parostki lotosa sho stupayut po aromatnomu pilku i tancyuyut na rozsipanij biryuzi Vzuta vona v tufelki z hmarami rozshitogo bilogo shovku na tovstij pidoshvi Vitoncheno pidneseni dogori yak kigot orlinij gostri yihni noski Yiyi zoloti lotosi nizhki stupayut nemov po pilku aromatnomu i nizhnomu U knizi chasiv imperiyi Cin opisuyetsya 48 riznomanitnih erotichnih igor iz zhinochoyu nogoyu V tomu chisli bulo vidomo 11 riznih sposobiv torkatisya zhinochoyi nogi Isnuvala klasifikaciya sho opisuye 58 riznovidiv zhinochih nig napriklad bozhestvenna duzhe puhka m yaka ta vitonchena chudova slabka ta vitonchena bezsmertna pryama samostijna dorogocinna nadto shiroka neproporcijna chista zanadto dovga ta tonka spokusliva ploska korotka shiroka krugla nedolikom ciyeyi nogi bulo te sho yiyi volodarka mogla protistoyati vitru nadmirna vuzka ale nedostatno gostra zvichajna puhka poshirenogo tipu nepravilna mavpopodibna velika p yata sho daye mozhlivist dertisya Malenku stupnyu idealnoyi formi z gostrim noskom porivnyuvali z molodim misyacem abo z vesnyanimi pagonami bambuku Bulo vislovleno dumku sho odniyeyu z najsilnishih erotichnih nasolod ye spoglyadannya krihitnih slidiv vid zhinochih nig na snigu Erotichne zobrazhennya zhinki z deformovanimi stopami Zhinki z deformovanimi nogami unikali perenosennya vagi tila na nosok i vvazhali za krashe nastupati na p yatu tomu yihnya hoda stavala oberezhnoyu ta nestijkoyu Marko Polo 1254 1324 pisav sho dovzhina kroku kitayanki ne perevishuye pivpalcya Choloviki vvazhali duzhe erotichnoyu zhinochu hodu lotos sho dribotit i pogojduyetsya U Kitayi kazali sho zhinka z deformovanimi stopami jduchi nagaduye nizhnij verbovij pagin oviyanij vesnyanim vitercem Storonni choloviki ne povinni buli bachiti stupniv nig zamizhnoyi zhinki tomu spidnici shilisya duzhe dovgimi Deformaciya nig vvazhalasya zaporukoyu zhinochoyi cnotlivosti chomu v serednovichnomu Kitayi nadavalosya velichezne znachennya ale vodnochas vvazhalosya sho vona spriyaye rozvitku seksualnosti zhinki Napriklad atrofiya stop prizvodila do nadmirnogo navantazhennya na stegna voni nabryakali tozh choloviki sprijmali yih yak puhki ta htivi Do togo zh sered cholovikiv isnuvala erotichna fantaziya pro te sho podibna nezvichajna hoda zmicnyuye m yazi pihvi ta sho postijni m yazovi spazmi sprichineni bolem roblyat pihvu vuzhchoyu Vvazhalosya sho dotik do stupni seksualno zbudzhuye zhinku Sprijnyattya zhinkamiPorivnyannya normalnoyi zhinochoyi nogi zliva ta perev yazanoyi nogi foto 1902 roku Zvichaj bintuvannya nig sprijmavsya zhinkami yak neobhidnist oskilki do zhinok z normalnimi nedeformovanimi nogami stavilisya z prezirstvom nazivayuchi yih bosonogimi Pid chas svatannya sim ya narechenogo spochatku cikavilasya rozmirom stopi narechenoyi Yaksho yiyi dovzhina perevishuvala chotiri priblizno 13 sm trohi dovshe serednogo palcya ruki to svekruha znevazhlivim zhestom zrivala spidnicyu z divchini a gosti vislovlyuvali obrazlivi zauvazhennya na yiyi adresu Cholovik mav pravo rozirvati zaruchini yaksho viyavlyalosya sho stupni narechenoyi nedostatno malenki Zhinki z nedeformovanimi nogami ne tilki ne mogli rozrahovuvati na vdale zamizhzhya u bagatih budinkah prislugovuvati gospodini mogli lishe divchata iz zabintovanimi nogami a ti u kogo stopa bula nadto velikoyu zmusheni buli zajmatisya vazhchoyu ta brudnishoyu robotoyu napriklad na kuhni Do togo zh za kitajskim povir yam yaksho zhinka ne mala cholovika vmirala bezditnoyu ta ne bulo komu doglyadati yiyi mogilu to u svoyemu posmertnomu isnuvanni vona peretvoryuvalasya na golodnij privid i prirechena bula vichno blukati bez pritulku Z ciyeyi prichini zaradi mozhlivosti vijti zamizh zhinki zgodni buli terpiti bil ta inshi naslidki bintuvannya nig Yaksho mati iz zhalyu nedostatno tugo bintuvala nogi donki to u doroslomu vici divchina zasudzhuvala matir za slabkist Kritika ta zniknennya zvichayuGrupa zhinok z deformovanimi stopami Nezvazhayuchi na populyarnist tradiciyi bintuvannya nig v deyakih vipadkah vona kritikuvalasya Napriklad u fantastichnomu romani Kviti v dzerkali kitajskogo pismennika Li Zhuchzhenya bl 1763 bl 1830 geroj odin z ministriv Carstva Blagorodnih priyihavshi do Kitayu divuyetsya Ya chuv sho u vashij krayini zdavna isnuye zvichaj bintuvati zhinochi nogi V samomu pochatku divchatka muchatsya zhahlivo hapayutsya za nogi krichat plachut nogi pochinayut gniti krov teche Cherez ce divchatka ne splyat nochami i ne mozhut yisti cherez ce pochinayutsya vsilyaki serjozni hvorobi Ya dumav sho ci divchatka nesluhnyani ta yihni materi vse taki ne nastilki zhorstoki shob ubiti yih tomu obirayut cej sposib pokarannya shob vipraviti yih A viyavlyayetsya sho ce robitsya zaradi krasi Bez cogo bachite negarno U comu romani ye glava Krayina zhinok v yakij choloviki narodzhuyut ditej ta piddayutsya bintuvannyu nig Poet Yuan Mej napisav tvir U chomu krasa malenkih nizhok Adzhe ves svit bozhevoliye za nimi Jogo poslidovnik vistupav proti zvichayu bintuvannya nig oskilki ce zavdaye shkodi zdorov yu zhinok Pislya porazki povstannya tajpiniv hristiyanski misioneri yaki zabezpechuvali navchannya divchat spochatku aktivno pereshkodzhali bintuvannyu nig yake vvazhali varvarskoyu praktikoyu sho mala shkidlivij socialnij vpliv na zhinok potim vidigravali rol u zmini dumki kitajskih elit shodo perev yazuvannya nig cherez osvitu pamfletizm ta lobiyuvannya dvoru Cin nagoloshuyuchi na tomu fakti sho zhodna insha kultura u sviti ne praktikuvala zvichaj bintuvannya nig U 1874 roci anglijskij misioner en zaklikav do pripinennya zvichayu bintuvannya nig ce stalosya v misti Syamen Na zaklik vidguknulisya 60 kitajskih hristiyanok Odna z zhinok mati simoh dochok vistupila pershoyu vona dala klyatvu sho yiyi donki nikoli ne piddavatimutsya bintuvannyu nig navit yaksho cherez ce voni ne zmozhut vijti zamizh Na cih zborah virishili stvoriti Tovaristvo nebesnoyi nogi Nebesnoyu nogoyu kit 天足 pinyin tianzu akad tyanczu nazivalasya noga prirodnoyi formi stvorena Nebom tobto Bogom na protivagu deformovanij nozi kit trad 纏足 spr 缠足 pinyin chanzu akad chanczu Makgoven dotrimuvavsya dumki sho bintuvannya nig bulo serjoznoyu problemoyu yaka stavit pid sumniv vsyu kitajsku civilizaciyu vin vidchuvav sho pidla civilizaciya zavazhaye bozhestvennij prirodi Chleni Tovaristva poobicyali ne perev yazuvati nogi svoyim dochkam Nadali slovo tyanczu stalo zagalnokitajskim simvolom ruhu za zaboronu bintuvannya nig Iniciativu Makgovena pidtrimali inshi hristiyanski misioneri U 1895 roci hristiyanski zhinki v Shanhayi na choli z en takozh zasnuvali en en zasnuvav ruh Zhinocha hristiyanska strimanist ta vvazhav sho hristiyanstvo mozhe spriyati rivnosti mizh cholovikami ta zhinkami Cya opoziciya pid kerivnictvom misioneriv mala silnishij vpliv nizh rannya opoziciya hanciv chi manchzhuriv Zahidni misioneri zasnuvali pershi shkoli dlya divchat i zaohochuvali zhinok pripiniti cyu praktiku Voni takozh ne prihovuvali svogo shoku ta vidrazi koli poyasnyuvali proces bintuvannya nig zahidnim odnolitkam kitajskih divchat U cej chas osvicheni kitajci stali usvidomlyuvati sho cej aspekt yihnoyi kulturi ne vidpovidaye progresu suchasnogo suspilstva Napriklad reformator Kan Yuvej predstaviv zakonoproekt pro zaboronu bintuvannya nig prokomentuvavshi toj fakt sho inozemci smiyutsya z Kitayu i sho bintuvannya nig bulo golovnim ob yektom takih nasmishok a v 1883 roci vin zhe stvoriv en pershu podibnu organizaciyu Ruh proti bintuvannya nig nagoloshuvav na pragmatichnih i patriotichnih mirkuvannyah a ne na feministichnih stverdzhuyuchi sho skasuvannya perev yazuvannya nig prizvede do pokrashennya zdorov ya ta efektivnishoyi praci Filosof Yan Fu zaklikav do reform yaki b spriyali ozdorovlennyu naciyi v tomu chisli vin vvazhav sho slid zaboroniti kurinnya opiumu ta bintuvannya nig Yan Fu takozh vvazhav sho kitayankam slid zajmatisya sportom sho dopomoglo b yim narodzhuvati silnih ta zdorovih ditej Pismennik ta gromadskij diyach Su Manshu 1884 1918 pereklav roman Znedoleni Viktora Gyugo vin uviv u rozpovid pridumanogo nim samim personazha yakij kritikuye kitajski tradiciyi zokrema bintuvannya nig Za slovami Su Manshu cej zvichaj ye varvarskim cherez deformaciyu stop zhinki ne mozhut hoditi a yihni nogi nagaduyut svinski ratici Kitajska vistavka prisvyachena istoriyi bintuvannya nig Prihilnik teoriyi socialnogo darvinizmu Lyan Cichao stverdzhuvav sho cya tradiciya poslablyuye naciyu oskilki slabki zhinki ne mozhut naroditi silnih siniv U svoyij praci Pro zhinochu osvitu Lyan stverdzhuvav sho osnovna prichina nacionalnoyi slabkosti neminuche polyagaye u vidsutnosti osviti dlya zhinok Vin vbachav zv yazok mizh osvitoyu dlya zhinok i bintuvannyam nig Poki perev yazuvannya nig ye zvichnoyu praktikoyu zhinocha osvita ne mozhe procvitati Cichao takozh buv rozcharovanij tim sho pershimi hto vidkriv shkoli dlya kitayanok buli inozemci oskilki vvazhav sho same kitajci povinni navchati kitajskih zhinok Feministki kritikuvali cej zvichaj cherez te sho vin zavdaye strazhdan zhinkam Feministka Cyu Czin zaklikala pripiniti perev yazuvannya nig Tim chasom Chzhao Chzhicyan u 1906 roci zvinuvativ u Pekinskih zhinochih novinah zhinok iz zabintovanimi nogami v tomu sho voni ye nacionalnoyu slabkistyu v ochah inshih nacij Vodnochas deyaki sim yi yaki ne shvalyuvali tradiciyu bintuvannya nig domovlyalisya mizh soboyu pro te sho sin z odniyeyi rodini odruzhitsya z donkoyu z inshoyi navit yaksho yiyi nogi ne budut deformovani zgidno zi zvichayem Vinikli tovaristva proti bintuvannya nig chleni yakih davali obicyanku ne tilki ne bintuvati nogi svoyih dochok a she j ne dozvolyati svoyim sinam odruzhuvatisya z divchatami z deformovanimi stopami Ocinka bintuvannya nig u suchasnomu suspilstvi vidriznyayetsya v deyakih vipadkah yak napriklad u romani en amerikanskoyi pismennici Perl Bak cej zvichaj opisanij nejtralno avtor vihodit iz povagi do kitajskoyi kulturi ta vvazhaye sho inozemcyam ne slid yiyi kritikuvati V inshih vipadkah inozemni avtori vislovlyuyut prezirstvo abo oburennya z privodu ciyeyi tradiciyi ta zaklikayut kitajciv vidkinuti yiyi Vzuttya dlya bintovanih nig tufelki lotosi Kitajski zhinki z deformovanoyu stopoyu zmusheni buli nositi osoblive vzuttya yake nazivalosya tufelki lotosi Yihni noski mali konichnu formu i nagaduvali buton lotosa pri comu tufli buli duzhe mali ta vmishalisya na doloni ruki Inodi tufli mali pidbori abo klinopodibni pidoshvi zavdyaki chomu noga zdavalasya she menshoyu i hoditi stavalo she vazhche Vzuttya zazvichaj shili z bavovni abo shovku inodi vono bulo prostim ale najchastishe vono bulo prikrashene vishitimi zobrazhennyami kvitiv ptahiv ta tvarin Inodi vishivka bula navit na pidoshvah oskilki peredbachalosya sho zhinki zi skalichenimi nogami ne hoditimut Oskilki inodi vzhe sam viglyad zhinochogo vzuttya viklikav u cholovikiv erotichne zbudzhennya jogo vigotovlennyu v patriarhalnomu kitajskomu suspilstvi nadavali velichezne znachennya Vzuttya ruchnoyi roboti sluzhilo takozh demonstraciyeyu majsternosti vishivannya vlasnici Vono takozh sluguvalo oporoyu oskilki deyaki zhinki z pov yazanimi nogami ne mogli b hoditi bez pidtrimki stopi ta buli b silno obmezheni u svoyij ruhlivosti Chasto zhinkam dovodilosya samim sobi shiti tufli dlya cogo voni mali specialni derev yani kolodki vigotovleni za formoyu yihnoyi nogi Shittyu ta vishivannyu tufel dlya deformovanih nig divchatok navchali z ditinstva Isnuvali specialni skrinki dlya zberigannya zhinochogo vzuttya Vnochi zhinki tezh mali nositi vzuttya nichni tufli mali m yaku pidoshvu ale buli korotshimi ta vuzhchimi chasto prikrashalisya vishitimi zobrazhennyami erotichnogo zmistu yaki v Kitayi nazivalisya kartinkami vesnyanogo palacu Vpliv na moduU XVII XVIII stolitti u Franciyi vinikla moda na kitajskij stil shinuazri u tomu chisli z yavilisya tak zvani myuli malenki tufelki zazvichaj bez zadnika sho imituyut vzuttya kitayanok i chasto duzhe nezruchni U XVII stolitti myuli vikoristovuvalisya yak domashnye vzuttya piznishe u XVIII stolitti voni stali vvazhatisya oshatnim vzuttyam Myuli v kitajskomu stili napriklad z kolorovogo sap yanu nosili takozh i choloviki ale tilki vdoma Tufelki myuli Franciya XVIII stolittya Dama v tufelkah myuli Franciya XVIII stolittya Dama v tufelkah myuli Franciya XVIII stolittya Portret markizi de Pompadur u tufelkah myuli Tufelki myuli imperatrici Katerini II Piznishe myuli vijshli z modi svoyim vidrodzhennyam voni zobov yazani francuzkomu modelyeru en 1913 1998 prozvanomu vzuttyevim Faberzhe Viv ye znovu zrobiv populyarnimi tufelki myuli bez zadnika sho zorovo zmenshuyut rozmir stopi Suchasni tufelki myuliU kulturiBintuvannya nig dobre visvitleno u bagatoh muzichnih i literaturnih tvorah ta na telebachenni yak kitajskih tak i nekitajskih yak suchasnih tak i tradicijnih Zgaduyetsya v romani Kviti slivi v zolotij vazi bl 1610 div vishe Rosijska poetesa ru zgaduye pro cej zvichaj u svoyij bajci 1810 roku Pekinske ristalishe v yakij rozpovidayetsya pro kitayanku yaka namagayetsya probigti distanciyu dlya hlopciv ta ledve zakinchuye yiyi ale vse odno otrimuye aplodismenti za zusillya Bunina vikoristala cej zvichaj yak alegoriyu vlasnih trudnoshiv u dosyagnenni viznannya yak poetesi Zgaduyetsya u knizi Kviti v dzerkali 1827 lingvista Li Zhu chzhenya div vishe Tridyujmovij zolotij lotos 1994 Fen Czicaya zobrazhuye satirichnu kartinu ruhu za skasuvannya praktiki yaka rozglyadayetsya yak chastina kitajskoyi kulturi U filmi en 1958 Ingrid Bergman graye britansku misionerku v Kitayi Gledis Ejlvord kotrij yak inozemci miscevij mandarin doruchaye rozbintovuvati nogi divchatam sho ye nepopulyarnim nakazom yakij civilni uryad ne zmig vikonati Piznishe zavdyaki comu diti zmogli vtekti vid yaponskih vijsk projshovshi kilka kilometriv do bezpechnogo miscya Rutanne Lam MakKann napisala biografichnij roman en 1981 en pro en amerikansku pionerku kitajskogo pohodzhennya Tam opisano yak yiyi nogi spochatku buli zabintovani a potim rozbintovani koli yij potribno bulo dopomogti sim yi praceyu na fermi Opovidannya en Vizit perev yazuvacha z odnojmennoyi zbirki opovidan 1982 opisuye ostanni kilka godin ditinstva malenkoyi kitajskoyi divchinki pered prihodom profesijnogo bintuvacha yakij zbirayetsya posvyatiti yiyi u dorosle zhinoche zhittya krasi ta bolyu U simejnij avtobiografiyi Yun Chzhan en odniyeyu z golovnih geroyin ye babusya Yuj fan u yakoyi z dvorichnogo viku zabintovani nogi P yesa Lizi Lumer Kimnata ochikuvannya 1994 prisvyachena temi modifikacij tila Odna z troh golovnih geroyin kitayanka z XVIII stolittya prihodit do suchasnoyi prijmalni likarni v poshukah medichnoyi dopomogi vid uskladnen sprichinenih yiyi bintovanimi nogami Divchina opisuye proces bintuvannya nig a takozh fizichnu ta psihologichnu travmi otrimani vid cogo procesu U romani Lensi Namioki Uzi yaki zv yazuyut uzi sho rozrivayutsya 1999 rozpovidayetsya pro kitajsku divchinu na im ya Ajlin chiya vidmova bintuvati nogi vpline na yiyi majbutnye Roman en en 2005 rozpovidaye pro dvoh kitajskih divchat yakim sudilosya buti druzyami Roman rozkazuye pro zhertvi na yaki zhinki jdut shob vijti zamizh ta rozpovidaye pro dvoh divchat yaki zmusheni bintuvati nogi U 2011 roci vijshla en romanu vid rezhisera en U filippinskomu filmi zhahiv en ta jogo prodovzhenni en zobrazhenij privid zhinki iz zabintovanimi nogami yaka meshkaye u dzerkali iz vosma znakami ta proklinaye tih hto trimaye cej predmet U noveli Lizi Si en 2014 opisuyutsya kitajski simejni tradiciyi zokrema j bintuvannya nig Diya romanu Sizhanya Dzheya Chzhao Zalizna vdova 2021 rozgortayetsya u futuristichnomu serednovichnomu Kitayi de vse she praktikuyetsya bintuvannya nig Golovna geroyinya U Czetyan u ditinstvi projshla cherez cyu praktiku i tomu strazhdaye vid hronichnogo bolyu Roman Kitaj epichnij roman rozgortayetsya v Kitayi naprikinci isnuvannya imperiyi Cin koli bintuvannya nig she bulo poshirenoyu praktikoyu sered hanciv na pivnochi Donci golovnoyi geroyini Mej Lin na im ya Yaskravij Misyac zabintuvali nogi abi zbilshiti yiyi shansi na vdale zamizhzhya cej proces opisanij u podrobicyah Divchinka nezabarom oburyuyetsya cim oskilki vidchuvaye silnij bil ta ne mozhe brati uchast u bagatoh zahodah U 9 seriyi anime serialu Monolog travnici sluzhnicyu znajshli mertvoyu u rovi Pislya roztinu z yasuvalosya sho v neyi buli zabintovani nogi Div takozhModifikaciyi tila Fut fetish Korset Padaung Shtuchna deformaciya cherepa AbasiofiliyaPrimitkiVikoristana literatura ta dzherelaBossan M J 2004 Ko D 2002 Dorothy Ko 2002 Every Step a Lotus Shoes for Bound Feet angl University of California Press s 32 34 ISBN 978 0 520 23284 6 Chinese Foot Binding Dorothy Ko 2002 Every Step a Lotus Shoes for Bound Feet angl University of California Press s 42 ISBN 978 0 520 23284 6 Cultural Encyclopedia of the Body 2008 Usov 2003 Victoria Pitts Taylor red 2008 Cultural Encyclopedia of the Body angl Greenwood s 203 ISBN 978 0 313 34145 8 Marie Josephe Bossan 2004 The Art of the Shoe angl Parkstone Press Ltd s 164 ISBN 978 1 85995 803 2 Han Chinese Footbinding Textile Research Centre Xu Ji 徐積 詠蔡家婦 但知勒四支 不知裹两足 pereklad znayuchi pro te yak roztashuvati chotiri kincivki ale ne pro te yak zabintuvati yij dvi nogi Su Shi 蘇軾 菩薩蠻 塗香莫惜蓮承步 長愁羅襪凌波去 只見舞回風 都無行處踪 偷穿宮樣穩 並立雙趺困 纖妙說應難 須從掌上看 Patricia Buckley Ebrey 1 grudnya 1993 The Inner Quarters Marriage and the Lives of Chinese Women in the Sung Period angl University of California Press s 37 39 ISBN 9780520913486 2011 Why the West Rules For Now The Patterns of History and What They Reveal About the Future angl McClelland amp Stewart s 424 ISBN 978 1 55199 581 6 Dorothy Ko 2008 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding angl University of California Press s 111 115 ISBN 978 0 520 25390 2 Arhiv originalu za 21 lyutogo 2015 Procitovano 21 lyutogo 2015 Valerie Steele John S Major 2000 China Chic East Meets West angl Yale University Press s 38 40 ISBN 978 0 300 07931 9 车若水 脚气集 Original text 妇人纒脚不知起于何时 小儿未四五岁 无罪无辜而使之受无限之苦 纒得小来不知何用 Dorothy Ko 2008 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding angl University of California Press s 187 191 ISBN 978 0 520 25390 2 Dorothy Ko 2002 Every Step a Lotus Shoes for Bound Feet angl University of California Press s 21 24 ISBN 978 0 520 25390 2 Ebrey Patricia 2 veresnya 2003 Women and the Family in Chinese History angl Routledge s 196 ISBN 9781134442935 Haw Stephen G 22 listopada 2006 Marco Polo s China A Venetian in the Realm of Khubilai Khan angl Routledge s 55 56 ISBN 9781134275427 Elliott M C 2001 Li Hsiang Lisa Rosenlee 1 lyutogo 2012 Confucianism and Women A Philosophical Interpretation angl SUNY Press s 141 ISBN 978 0 7914 8179 0 Stul dlya bintovaniya nog Vosstanie tajpinov Vincent Yu Chung Shih Yu chung Shi 1968 The Taiping Ideology Its Sources Interpretations and Influences angl University of Washington Press s 27 29 ISBN 978 0 295 73957 1 Olivia Cox Fill 1996 For Our Daughters How Outstanding Women Worldwide Have Balanced Home and Career angl Praeger Publishers s 57 ISBN 978 0 275 95199 3 Journal of International Women s Studies 2004 02 03 u Wayback Machine bridgew edu Ko Dorothy 2008 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding angl University of California Press s 50 63 ISBN 978 0 520 25390 2 Wang Ke wen 1996 Reilly Thomas Bangsbo Jens Williams A Mark red Science and Football III angl Taylor amp Francis s 8 ISBN 978 0 419 22160 9 Blake C Fred 2008 Bonnie G Smith red The Oxford Encyclopedia of Women in World History angl Oxford University Press USA s 327 329 ISBN 978 0 19 514890 9 Li Xiu ying Women with Bound Feet in China Cessation of Bound Feet during the Communist Era University of Virginia 2020 07 31 u Wayback Machine Excerpts from When I was a girl in China stories collected by Joseph Rupp Ko Alice 2007 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding University of California Press ISBN 978 0520253902 The last case of girls binding ever occurred in 1957 Unbound China s last lotus feet in pictures The Guardian 15 chervnya 2015 Rosenberg David 21 travnya 2015 Traveling Across China to Tell the Story of a Generation of Women With Bound Feet Slate Fan Hong 1997 Ko D 2002 s 9 Ko Dorothy 2008 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding angl University of California Press s 9 ISBN 978 0 520 25390 2 Simon Montlake 13 listopada 2009 Bound by History The Last of China s Lotus Feet Ladies Wall Street Journal Lim Louisa 19 bereznya 2007 Painful Memories for China s Footbinding Survivors Morning Edition National Public Radio Fairbank J K 1986 s 70 Dvorkin A Mackie Gerry 1996 Ending Footbinding and Infibulation A Convention Account American Sociological Review 61 6 999 1017 doi 10 2307 2096305 ISSN 0003 1224 JSTOR 2096305 BOSSEN LAUREL GATES HILL SATTERTHWAITE PHILLIPS DAMIAN 2012 Marriage Mobility and Footbinding in Pre 1949 Rural China A Reconsideration of Gender Economics and Meaning in Social Causation The Journal of Asian Studies 71 4 1035 1067 doi 10 1017 S0021911812001271 ISSN 0021 9118 JSTOR 23357433 Hill Gates 2014 Footbinding and Women s Labor in Sichuan angl Routledge s 8 ISBN 978 0 415 52592 3 Manning Mary Ellen 10 travnya 2007 Arhiv originalu za 28 veresnya 2013 Procitovano 29 sichnya 2012 Vento M 1998 Davis 1991 s 333 Atabaki M 2005 s 31 Hastings J Selbie J A Gray L H 1916 s 893 Legge J 1880 s 111 Valerie Steele John S Major 2000 China Chic East Meets West angl Yale University Press s 37 ISBN 978 0 300 07931 9 Ping Wang 2000 Aching for Beauty Footbinding in China angl University of Minnesota Press s 32 ISBN 978 0 8166 3605 1 Mary White Stewart 27 sichnya 2014 Ordinary Violence Everyday Assaults against Women Worldwide angl Praeger s 4237 428 ISBN 978 1 4408 2937 6 Keck Margaret E Sikkink Kathryn 1998 Activists beyond Borders Advocacy Networks in International Politics angl Cornell University Press s 64 65 ISBN 978 0 8014 8456 8 Gamble Sidney D September 1943 The Disappearance of Foot Binding in Tinghsien American Journal of Sociology 49 2 181 183 doi 10 1086 219351 JSTOR 2770363 S2CID 72732576 Hu Alex The Influence of Western Women on the Anti Footbinding Movement Historical Reflections Vol 8 No 3 Women in China Current Directions in Historical Scholarship Fall 1981 pp 179 199 Favazza Armando R 2011 Bodies under Siege Self mutilation Nonsuicidal Self injury and Body Modification in Culture and Psychiatry p 118 Gillet Kit 16 April 2012 In China foot binding slowly slips into history The Los Angeles Times Jackson B 1998 s 192 Levy H S 1991 s 322 Jackson B 1998 s 322 Manning M E Cummings S Stone K 1997 2018 Women and China s Revolutions angl Ebookcentral Rowman amp Littlefield Publishers s 66 ISBN 9781442215702 Anders Hansson 1996 Chinese Outcasts Discrimination and Emancipation in Late Imperial China angl Brill s 46 ISBN 978 9004105966 Robert Hans van Gulik 1961 Sexual life in ancient China A Preliminary Survey of Chinese Sex and Society from ca 1500 B C Till 1644 A D angl Brill s 222 ISBN 9004039171 Chzhan Yun 2008 金瓶梅 维基文库 自由的图书馆 zh wikisource org kit Procitovano 21 kvitnya 2024 Sunduk dlya tufel Flowers in the Mirror 1965 Hershatter Gail 2018 Women and China s Revolution 4501 Forbes Boulevard Suite 200 Lanham Maryland 20706 Rowman amp Littlefield s 46 ISBN 9781442215689 Mary I Edwards 1986 The Cross cultural Study of Women A Comprehensive Guide angl Feminist Press at The City University of New York s 255 256 ISBN 978 0 935312 02 7 Ko D 2005 s 14 15 Ko Dorothy 2007 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding angl University of California Press s 14 17 ISBN 9780520253902 Whitefield Brent 2008 PDF Southeast Review of Asian Studies 30 203 12 Arhiv originalu PDF za 18 kvitnya 2016 Zito Angela March 2007 Secularizing the Pain of Footbinding in China Missionary and Medical Stagings of the Universal Body Journal of the American Academy of Religion 75 1 1 24 doi 10 1093 jaarel lfl062 JSTOR 4139836 PMID 20681094 Hershatter Gail 2019 Women and China s Revolutions angl Maryland Rowman amp Littlefield s 46 ISBN 978 1 4422 1569 6 Ko D 2005 s 18 Dorothy Ko 2008 Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding angl University of California Press s 14 16 ISBN 978 0 520 25390 2 Goossaert Palmer 2012 Drucker The Influence of Western Women on the Anti Footbinding Movement 1840 1911 in Historical Reflections 1981 182 Rachel Keeling The Anti Footbinding Movement 1872 1922 A Cause for China Rather Than Chinese Women in Social and Political Movements 1 2008 12 Levy Howard S 1991 The Lotus Lovers The Complete History of the Curious Erotic Tradition of Foot Binding in China angl New York Prometheus Books s 322 Tihvinskij 2006 Pleshakov Guangqiu Xu 2011 American Doctors in Canton Modernization in China 1835 1935 angl Transaction Publishers s 257 ISBN 978 1 4128 1829 2 Hershatter Gail 2019 Women and China s Revolutions angl Lanham Rowman amp Littlefield s 67 Keeling The Anti Footbinding Movement 1872 1922 A Cause for China Rather Than Chinese Women in Social and Political Movements 1 2008 14 Schwartz 1964 s 86 88 Vittinghoff 2004 s 245 Connie A Shemo 2011 The Chinese Medical Ministries of Kang Cheng and Shi Meiyu 1872 1937 angl Lehigh University Press s 51 ISBN 978 1 61146 086 5 Liang Qichao On Women s Education in The Birth of Chinese Feminism Essential Texts in Transnational Theory by Lydia He Liu Rebecca E Karl and Dorothy Ko Columbia University Press 2013 202 Mary Keng Mun Chung 1 travnya 2005 Chinese Women in Christian Ministry angl Peter Lang ISBN 978 0 8204 5198 5 1907 Qiu Jin Chinese feminist and revolutionary ExecutedToday com 15 lipnya 2011 Hershatter Gail 2019 Women and China s Revolution angl Lanham MD Rowman amp Littlefield s 67 68 ISBN 978 1 4422 1570 2 Appiah Kwame Anthony 22 zhovtnya 2010 The Art of Social Change Campaigns against foot binding and genital mutilation The New York Times angl ISSN 0362 4331 Procitovano 3 veresnya 2017 Patricia Ebrey Gender and Sinology Shifting Western Interpretations of Footbinding 1300 1890 Late Imperial China 20 2 1999 1 34 Nicholson G 2006 s 87 Bossen Laurel Xurui Wang Brown Melissa J Gates Hill 2011 Feet and Fabrication Footbinding and Early Twentieth Century Rural Women s Labor in Shaanxi Modern China 37 4 347 383 doi 10 1177 0097700411403265 ISSN 0097 7004 JSTOR 23053328 PMID 21966702 S2CID 44529240 Bossen Laurel 2004 Film Review Footbinding Search for the Three Inch Golden Lotus Anthropologica 48 2 301 303 doi 10 2307 25606208 JSTOR 25606208 Pahomova A V Geleranskaya A Skuratovskaya M V 2013 Rossijskij virtualnyj muzej obuvi Istoriya obuvi period 1800 1840 godov originalu za 1 lyutogo 2014 Procitovano 19 sichnya 2014 Hilary Rose 27 September 2007 The Times UK Arhiv originalu za 11 travnya 2008 Procitovano 23 October 2009 Mei Ching Liu Women and the Media in China An Historical Perspective Journalism Quarterly 62 1985 45 52 The Golden Lotus Volume 1 angl Singapore Graham Brash PTE Ltd 1979 s 101 https books openbookpublishers com 10 11647 obp 0018 chap08 html Ruzhen Li 1965 Flowers in the Mirror angl translation by University of California Press ISBN 978 0 520 00747 5 Jicai Feng 1994 The Three Inch Lotus angl Pereklad Wakefield David Honolulu University of Hawaii Press ISBN 9780585250052 Newman Judie 1 chervnya 2007 The Readerly Politics of Western Domination Emily Prager s A Visit from the Footbinder Journal of the Short Story in English Les Cahiers de la nouvelle angl 48 eISSN 1969 6108 Gecgil Emine 2018 Bhattacharjee Subashish Narayan Ray Girindra red New Women s Writing Contextualising Fiction Poetry and Philosophy angl Cambridge Scholars Publishing s 191 205 ISBN 978 1 5275 0814 9 Children s Book Review Ties That Bind Ties That Break by Lensey Namioka Publishers Weekly May 1999 Procitovano 23 kvitnya 2018 LiteraturaBossan M J The Art of the Shoe 2004 164 s ISBN 978 1859958032 Levy H S The Lotus Lovers The Complete History of the Curious Erotic Tradition of Foot Binding in China New York Prometheus Books 1991 322 s ISBN 978 0879756871 Touraj Atabaki Sanjyot Mehendale Central Asia and the Caucasus transnationalism and diaspora Psychology Press 2005 31 s ISBN 978 0 415 33260 6 Cultural Encyclopedia of the Body Greenwood Victoria Pitts Taylor 2008 203 s ISBN 978 0313341458 Jackson B Splendid Slippers A Thousand Years of an Erotic Tradition Ten Speed Press 1998 192 s ISBN 978 0898159578 Nicholson G Sex Collectors New York Simon amp Schuster 2006 S 87 ISBN 9780743265874 Davis E L Encyclopedia of Contemporary Chinese Culture New York Routledge 1991 S 333 ISBN 9780415777162 Usov V Poslednij imperator Kitaya Pu I 2003 391 392 s ISBN 5 224 04249 6 Ko D Every Step a Lotus Shoes for Bound Feet University of California Press 2002 32 34 s ISBN 978 0520232846 Fairbank J K The Great Chinese Revolution 1800 1985 New York Harper amp Row 1986 S 70 ISBN 978 0060390761 nedostupne posilannya z Veresen 2018 Skuratovskaya M V 100 velikih tvorcov mody Veche 2013 ISBN 978 5 9533 6423 2 Fan Hong Footbinding Feminism and Freedom The Liberation of Women s Bodies in Modern China Psychology Press 1997 S 352 ISBN 978 0714643342 Ruzhen Li Flowers in the Mirror University of California Press 1965 ISBN 978 0 520 00747 5 Legge J The religions of China Confucianism and Taoism described and compared with Christianity Hodder and Stoughton 1880 S 111 Hastings J Selbie J A Gray L H Encyclopaedia of religion and ethics Volume 8 T amp T Clark 1916 893 s Elliott M C The Manchu Way the Eight Banners and Ethnic Identity in Late Imperial China Stanford CA 2001 247 s ISBN 978 0 8047 3606 0 Goossaert V Palmer D A The Religious Question in Modern China University of Chicago Press 2012 70 s ISBN 978 0 226 30416 8 Vittinghoff N Mapping Meanings The Field of New Learning in Late Qing China 2004 S 245 ISBN 9004139192 Tihvinskij S L Dvizhenie za reformy v Kitae v konce XIX veka i Kan Yuvej Izbrannye proizvedeniya T 1 2006 S 255 ISBN 9004139192 Ko D Cinderella s Sisters A Revisionist History of Footbinding Los Angeles University of California Press 2005 Ko D Perspectives on Foot binding Los Angeles University of California Press 2008 Chzhan Yun Dikie lebedi glava 1 Zolotye lotosy dlinoj v tri cunya Izd vo Ivana Limbaha 2008 142 s ISBN 978 5 89059 106 7 Lensey Namioka Ties That Bind Ties That Break Laurel Leaf 2000 160 s ISBN 978 0440415992 Schwartz Benjamin I In search of wealth and power Yen Fu and the West Belknap Press of Harvard University Press 1964 P 398 Dvorkin A Ginocid ili Kitajskoe bintovanie nog Procitovano 2014 01 26 BBC Manning M E China s Golden Lotus Feet Foot binding Practice 2007 10 travnya z dzherela 28 veresnya 2013 Procitovano 29 January 2012 Cummings S amp Stone K Consequences of Foot Binding Among Older Women in Beijing China 1997 Vento M One Thousand Years of Chinese Footbinding Its Origins Popularity and Demise Chinese Culture March 7 1998 Procitovano 2014 02 01 Procitovano 2014 05 27 Procitovano 2014 05 28 Consequences of Foot Binding Among Older Women in Beijing China 1997 Procitovano 2014 02 01 Pleshakov K V Universalistskij pacifizm Kan Yuveya Geleranskaya A Procitovano 2014 02 01 Pahomova A V Procitovano 2014 02 01 Snow Flower and the Secret Fan film Procitovano 2014 02 01 Procitovano 2014 02 23 Wild Swans Three Daughters of China Procitovano 2014 02 23 Dokumentalni filmi Footbinding In Search of the Three Inch Golden Lotus 2004 dokumentalnij telefilm rezhisera Yue Cin yan 2006 dokumentalnij videofilm rezhisera Dzhoan Chen PosilannyaWork not sex The real reason Chinese women bound their feet Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi