Лук — це один із найдавніших видів зброї метального типу, що відомий з доби мезоліту, призначений для стрільби стрілами. Стрільба відбувається за рахунок м'язової сили стрільця, яку лук накопичує як потенціальну енергію зігнутої дуги і потім, розпрямляючись, швидко перетворює в імпульс стріли.
Лук | |
|
Етимологія
Слово лук походить від прасл. *lǫkъ, пов'язаного чергуванням голосних з *lękti («гнути, кривити»), що вважається спорідненим з лит. lenkas («лук, дуга, обруч»), lankàs («гнучкий»), латис. lùoks («вигин, дуга»), luôks («гнучкий») і сходить до пра-і.є. *lenk-/lonk- («гнути, кривити»). Однокореневими є такі слова, як лука («частина сідла», «закрут річки»), облук («елемент ярма»), каблучка, лукавий (первісне значення «непрямий»). Від дієслова *lǫčiti (ітератива *lękti) походить і лучити з численними похідними (відлучити, залучити, злучити, розлучити тощо).
Техніка стрільби
Техніка стрільби з лука полягає в:
- Установці стріли на дугу й упорі на тятиву,
- Натягуванні тятиви однієї рукою при утриманні дуги лука та підтримки стріли іншою рукою,
- Прицілюванні і звільненні тятиви.
Дальність польоту стріли залежить від конструкції лука, сили натягу тятиви і погоди; в середньому становить до 250 метрів для небойових стріл.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDBKdmQxOXpZMmhsYldVdWMzWm5MekV3TUhCNExVSnZkMTl6WTJobGJXVXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
1 — рукоятка. 2 — плечі. 3 — тятива
З часом лук еволюціонував в арбалет (близько IV ст. до н. е.), для стрільби з якого вже не було потрібно особливого уміння і сили. У пізнє середньовіччя він був витіснений вогнепальною зброєю, хоча тривалий час вони використовувалися одночасно.
Призначення лука і його властивості
За давнини лук правив знаряддям полювання і зброєю, у наш час лук є здебільшого спортивним знаряддям.
Як метальна зброя лук повинен мати певні властивості. Найважливішими серед них вважають такі: пружність, еластичність, довжину між кінцями луку в стані спокою, відстань натягу тятиви, відстань між тятивою і дугою та силу натягу тятиви.
Класично всі відстані та довжини в сучасних луках зазначаються в дюймах (англ. inch або скороч. in, приблизно 2,54 см). Силу натягу зазначають у лібрах (італ. libra або скороч. lb). Вагу вказують у гранах (англ. grain або скороч. gr, приблизно 0,064798 грамів).
Всі ці значення можливо переглянути у відповідній документації до луку чи на самому луці. Згідно з вимогами всі ці значення можна вказувати лише на нижній частині лука.
Види лука
Луки поділяються на прості і складні, але всі вони являють собою дугу з тятивою для метання стріл. Прості виготовляли з цільного шматка деревини (найчастіше використовують ясен, в'яз, тис або кизил) довжиною до 1,5 м максимальна відома довжина 2,2 м. Композитні (складові) луки були коротші і їх виготовляли з різних матеріалів: ріг (становив внутрішню частину), деревина (середню) і висушені сухожилля тварин (зовні). Завдяки цьому була необхідна пружність, еластичність і міць.
Тятиву виготовляли з волокон рослинного походження, жил вола чи дикого козла.
Окремі луки і більшість сагайдаків мали прикраси з різнокольорової шкіри та цінних металевих фігурок. Кавказькі колчани і налучі часто виготовляли з сап'яну і прикрашали цінних шиттям та металевим чорнінням і гравіюванням.
Також існує поділ луків на типи «лонгбоу» і «флетбоу»:
- Лонгбоу (англ. longbow — «довгий лук») — округлі або D-подібні (у перетині), вузькі плечі.
- Флетбоу (англ. flatbow — «плоский лук») — плоскі, широкі плечі.
Види луків за формою
Лук з дефлексом — лук, який у неспорядженому стані (без встановленої тятиви), має вигнуту назад, в сторону стрільця форму. Приклад: луки пігмеїв Африки, хадза тощо.
Прямий — лук, який у неспорядженому стані приймає форму, близьку до прямої. Приклад: англійський лонгбоу, доісторичні європейські флетбоу, деякі луки індіанців Північної Америки.
Рефлексивний — лук, що в неспорядженому стані має плечі, що вигинаються в зворотному напрямку — в сторону, протилежну стрільцю. Приклад: більшість композитних луків, як історичних, так і сучасних. Така форма дозволяє накопичувати більше енергії, у порівнянні із звичайним прямим дерев'яним луком.
Рекурсивний — лук, кінці плечей якого вигинаються в зворотному напрямку навіть у спорядженому стані. Приклад: турецький, монгольський, корейський тощо, композитні луки, сучасний олімпійський лук.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV5TDB4dmEybGZZVzVrWDBodlpDNXFjR2N2TVRJd2NIZ3RURzlyYVY5aGJtUmZTRzlrTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZqTDFOaGFHRnBaR0ZyTG1wd1p5OHhNakJ3ZUMxVFlXaGhhV1JoYXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Найдавніші наконечники стріл, зроблені з каменю, віком 64 тис. років, за повідомленням групи південноафриканських вчених у серпні 2010 року, були знайдені в . Їх аналіз, проведений командою дослідників з університету Йоганнесбурга, встановив наявність слідів клею на рослинній основі для закріплення наконечника на дерев'яному держаку. Найдавніші луки й стріли, знайдені науковцями поза межами Африки, на острові Шрі-Ланка, ймовірно мають вік близько 48 тисяч років. Лук і стріли також відомі з Свідерської культури (територія сучасних Польщі та Угорщини, 10 тисяч років тому).
До XIX століття єдиними регіонами, де люди ще не були б обізнані з такою зброєю, залишилися Австралія і Океанія. У багатьох регіонах (наприклад, в Африці південніше Сахари, в Південно-Східній Азії, здебільшого Південної Америки тощо) лук був відомий аборигенам, але (в усякому разі, за відсутності отруєних стріл) майже не мав застосування навіть на полюванні через неможливість або невміння виготовляти конструкцію з хорошою забійною силою.
Неможливо стверджувати щось конкретне про походження лука. Ймовірно, його вживання для метання стріл передувало якесь господарське застосування зігнутої палиці. Відомі знахідки, що датуються приблизно 15 тисяч років, за формою подібні дерев'яним лукам, але за якістю дерева завідомо негідні для стрільби. Можливо, вони були частиною приладу для видобутку вогню. Коли люди ближче ознайомилися з властивостями дерева, вони змогли надати палиці необхідну пружність і об'єднали цей винахід з існуючими вже тоді легкими дротиками.
Останнє використання лука у великих битвах датоване 1813 роком, коли на «Битві народів» під Лейпцигом до складу російської армії входили башкирські лучники, яких французи називали «амурами».
Давні часи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDB0dmNubGhhMTloY20xdmNpNXFjR1ZuTHpFNE1IQjRMVXR2Y25saGExOWhjbTF2Y2k1cWNHVm4uanBlZw==.jpeg)
Найдавніші з відомих луків відомі із знахідок в Данії (Хольмеґаард), з датуванням 7000-8000 років до н. е. (доба мезоліту). Це прості дерев'яні луки зроблені з деревини в'яза, довжиною від 154 см до близько 170 см .Вони зроблені із стовбура невеликого діаметру, мають завужене та потовщене руків'я та плоскі широкі плечі. Такий тип луків був поширений по всій північній Європі протягом всієї кам'яної доби. Починаючи з неоліту відомі знахідки луків іншого типу, переважно зроблених з деревини тису, довжиною 160—180 см. Вони не мають вираженого руків'я, плечі в перетині округлі або D-подібні .Такі луки дуже схожі на середньовічні англійські лонгбоу.
Головною перевагою лука з точки зору мисливця були його легкість (можна носити з собою багато стріл) і можливість скритного застосування. Постріл можна було зробити з місця, причому з різних положень. Простору було потрібно зовсім небагато. Стрільця міг видати тільки скрип тятиви. Пращею ж і бумерангом можна було розпорядитися лише на відкритому просторі і стоячи.
З винаходом стріл з кам'яним наконечником проявилася і ще одна перевага лука в порівнянні з дротиком. Пробивна сила стріли завдяки досить високій швидкості польоту (близько 45-50 метрів за секунду) була досить високою. Тварину розміром з оленя, стріла могла пробити наскрізь у бокову проєкцію на дистанції 20-30 метрів, якщо тільки не потрапляла у масивні кістки скелету . Випустивши стрілу з декількох метрів в певну точку і під потрібним кутом, нею можна було вразити навіть таку велику тварину, як бізон. Лук став універсальною зброєю мисливця.
Античність та Середньовіччя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDBkMVlYSmtjMTlCYzJoMWNtSmhibWx3WVd4ZlRHOTFkbkpsWDBGUE1UazVNREV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVkMVlYSmtjMTlCYzJoMWNtSmhibWx3WVd4ZlRHOTFkbkpsWDBGUE1UazVNREV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У період античності та Середньовіччя луки залишалися основним видом метальної зброї і зазнали цілий ряд істотних поліпшень. Зокрема, замість легких стріл з кам'яним і кістяним наконечником, стали застосовуватися важкі стріли з металевим наконечником, а конструкція самого лука ускладнилася, завдяки чому була досягнута велика потужність і живучість зброї.
У період Середньовіччя дерев'яні луки мали вже обмежене поширення, зберігаючись ще тільки в Європі та Північній Америці.
Наступним етапом у розвитку цього виду зброї був посилений або складний лук, відомий народностям у Сибіру, Східній Європі, Скандинавії і гунам.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3TDFkMVgwWjFYMUJ2Y25SeVlXbDBMbXB3Wnk4eE5UQndlQzFYZFY5R2RWOVFiM0owY21GcGRDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Найкращу якість і найбільше поширення, однак, мали композитні луки, зроблені з сухожиль, дерева та рогу (іноді могли вживатися інші матеріали). Вони вперше з'явилися, мабуть, у Єгипті біля 2-го тисячоліття до н. е. Пізніше, в Османській імперії і Китаї конструкція лука була вдосконалена шляхом введення металевих обважнювачів дуг.
Композитний лук перекладав енергію натягу в кінетичну енергію стріли з найбільшою ефективністю, навіть без обважнювачів надаючи снаряду, при однаковому з дерев'яним луком натягу, на 30 % більшу енергію. Маючи значно більшу міцність при однаковій довжині з тисовим, композитний лук, крім того, був дуже живучий. Термін його служби обчислювався десятиліттями, а перевозитися він міг у стані боєготовності, що було для воїнів цінною якістю. Хоча, звичайно, при тривалому зберіганні тятива знімалася.
В Індії та Персії вироблялися луки ще одного типу — металеві — цілком зроблені з або булату. Втім, швидше за все вони не вживалися як військова зброя, а призначалися для спортивної стрільби, бо вимагали від стрільця великої фізичної сили і коштували дорого, але не мали особливих переваг порівняно з композитними.
Саме композитними луками користувалися більшість народів Азії та античної Європи (починаючи з критян). Але в Європі в період Середньовіччя такі луки збереглися тільки у візантійців та слов'яно-русинів.
Виготовлення
Навіть простий дерев'яний лук, насправді, був аж ніяк не простою палицею. Вирізувався лук з деревини: тису, ясена, в'яза або акації.Могли використовуватися як стовбури невеликого діаметру 5-6 см товщиною, так і більш товсті, які розколювали навпіл, або на чотири частини. Дерево висушували від декількох місяців до року, тому що пружність сухої деревини набагато вища. В деяких випадках лук вирізався таким чином, щоб більш еластична деревина заболоні залишалася на зовнішній стороні, а більш міцна сердцевинна деревина формувала внутрішню сторону лука. Особлива увага приділялася тому, щоб лук при натягуванні тятиви згинався рівномірно. Такий лук при знятій тятиві мав форму прямої палиці, але при довготривалому навантаженні міг отримувати залишкову деформацію. Тому для збереження своїх якостей прості луки зберігали зі знятою тятивою.
Складним називався лук, якщо склеювався з декількох порід дерева або якщо дерев'яна основа посилювалася роговими пластинами, або дерев'яним волокном, яке змащували риб'ячою смолою. Головною перевагою такого пристрою була складність виготовлення (термін виготовлення такого лука становив 18 місяців), вже не треба було шукати або вирощувати якесь особливе дерево (а культивацію тису під луки в Англії і Нормандії було поставлено в обов'язок селянам). Посилений лук витримував більший натяг, слугував довше, міг бути будь-якої довжини.
Бойові властивості
Прицільна точність стрільби
На змаганнях зі стрільби хороший стрілець із 90 м потрапляв у мішень, ростом з людину. Цей показник досягався, якщо мішень була нерухома, відстань була завжди одна і та ж, а стріли використовувалися спеціальні. Взагалі ж, прицільна стрільба англійськими лучниками (з дерев'яних луків) велася на 50 м, османськими і китайськими (з найкращих луків) — до 70 м.
Проблема була в тому, що лук мав кінцеву товщину, і стріла розташовувалася під кутом до площини, в якій рухалася тятива. Додатковий, збиваючий наведення, поштовх стріла отримувала, коли через рукометь лука проходило її оперення. Ці недоліки усунені в сучасних спортивних луках, але ще були навіть у найкращих конструкціях Середньовіччя. Іншими недоліками лука були крайня (за сучасними мірками) повільність снаряда, що дуже ускладнювало стрільбу по рухомій цілі. Швидкість вильоту стріли з англійського довгого лука була близько 50 метрів за секунду, але вона уповільнувалася з подоланням дистанції.
Точність влучень з лука залежала насамперед від уміння стрільця. Але навіть найкращий стрілець ніколи не може контролювати всі фактори, що впливають на політ його снаряда.
Далекобійність
Дальність стрільби з лука часто сильно перебільшується. Достовірний рекорд дальності польоту стріли із спортивного лука, підтверджений незацікавленими свідками, становив усього близько 450 м. Цей рекорд був встановлений секретарем османського посольства в Королівстві Великої Британії в середині XVIII століття. Національний рекорд англійців у той час був удвічі меншим.
Одним з офіційно задокументованих рекордів у дальності стрільби з лука, було відзначено в 3 ст. до н. е. на Іграх в Понтійському місті Херсонесі (Боспорське царство), територія сучасної України. Олімпійський лучник Анаксагор (з міста Ольвія), переміг у стрільбі з лука на віддаль, випустивши стрілу далі ніж на 3 стадії (3 стадії = 534 метри).
Рекордний тюркський складний лук викидав стрілу на 250 власних довжин. Звичайний же композитний лук стріляв приблизно на 150 власних довжин. Дерев'яний — на 100, складовий — десь на 120. Сучасний рекорд віддалі стрільби з лука становить близько 700 м, або понад 300 довжин лука.
Вбивча сила
Втім, дальність стрільби з лука все-таки була кращою, ніж у інших видів старовинної зброї, та й точність у той час нарікань не викликала, оскільки зазвичай стрільба велася по строю солдатів. Стріли, випущені з лука, були досить еффективні проти кольчуг, особливо при використанні видовжених голкоподібних наконечників. Проте латні обладунки пробити стрілою було дуже важко, а в деяких випадках і неможливо. Однак повністю захистити тіло з усіх сторін обладунками достатньої міцності важко, тому масовий обстріл приводив до численних поранень і втрати боєздатності ворожих військ.
При Олександр Македонський дістав важке поранення стрілою в груди. Індійська стріла, випущена з великого, у зріст людини, індійського лука, пробила лляні обладунки великого полководця. Однак стрільба велася в упор. У середньовічних битвах в Англії XI століття королів убивали стрілами або в око (як Гарольда II), або в горло (як ).
Тим не менш, слава про англійських лучників XIV століття, що розстрілюють французьких лицарів у Столітній війні, цілком заслужена і підтверджена середньовічними авторами. Королі могли дозволити кольчуги з хорошого заліза, обладунки для їх васалів були не такі міцні. Так Геральд Вельський (Giraldus Cambrensis), хронікер кінця XII століття, пише про валлійських лучників :
«Валлійці стрілами пробили дубові ворота вежі, які були завтовшки в 4 пальці … також свідчив, що один з його солдатів в бою з валлійцями був поранений стрілою, яка пройшла через стегно, прикрите обладунками з обох сторін, і сідло, смертельно поранивши коня. В іншого солдата, також добре захищеного обладунками, стріла пробила стегно до сідла, і він, розвернувши коня, отримав таку ж рану в інше стегно, яка прикріпила його до сідла з обох сторін … Луки цього народу зроблені не з рогів, слонових бивнів або тиса, але з дикорослого в'яза …, не розраховані для стрільби на довгу дистанцію, але щоб наносити глибокі рани в ближньому бою.»
Потужні луки були також у турків-сельджуків, з якими зіткнулися лицарі під час хрестових походів. , автор початку XII століття, пише про загибель одного з лицарів у хрестовому поході в 1096 р. в бою з турками поблизу Нікеї :Там Вальтер Пеннілес упав, пронизаний сімома стрілами, які проткнули його кольчугу".
На Далекому Сході кочові народи біля Китаю також виготовляли потужні луки. Фан Сюаньлін розповідає про такого собі Алі, підручного правителя Хелянь Бобо (початок V століття)
«Коли представляли йому готову зброю, кого-небудь з майстрів він завжди карав на смерть. Якщо при стрільбі в панцир стріла не пробивала його, він обезголовлював того, хто робив лук, а якщо стріла пробивала панцир, страчував того, хто робив панцир.»
Втім, значна кількість історичних свідчень говорить про те, що обладунки рятували від стріл, і лицарі в кольчузі отримували лише незначні рани, а лати зовсім не пробивалися стрілами. Були проведені випробування, сталеві пластини розстрілювалися з великих англійських луків з відстані 10 м. Пластини завтовшки 1 мм пробивалися під прямими кутами, але 2 мм сталь пробити не вдалося.
Крім того, пробивна сила стріли залежала і від використовуваного наконечника. Так, для стрільби по кольчугах застосовували наконечники у вигляді довгих голок, а для пробиття суцільних обладунків (як лицарські кіраси) в XIV століття стали застосовувати короткий гранований ромбоподібний наконечник.
Луки різних народів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTDFsMWJXa3RjREV3TURBMk1qUXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVmwxYldrdGNERXdNREEyTWpRdWFuQm4uanBn.jpg)
Реальні бойові властивості лука були приблизно такими:
- Простий лук довжиною 100—150 см міг використовуватися для прицільної стрільби 25-грамовими стрілами на 30 м і 50-грамовими на 40 м. Навісна стрільба теоретично могла вестися до 100—150 м. Пробити стріла з такого лука могла тільки кольчугу на найближчій відстані (і то, якщо мала сталевий наконечник). Такі були луки в індіанців і більшості народів середньовічної Європи. Однак є свідчення конкістадорів про те, що стріли індіанців з кам'яними наконечниками пробивали іспанські кольчуги.
- Довгий англійський лук довжиною 180—220 см застосовувався для прицільної стрільби на 50 метрів, хоча для навісної стрільби його можна було використовувати до 200—250 метрів. Луки знайдені на затонулому кораблі Mary Rose (1510) що затонув у 1545 році, за оцінками мали дуже велику силу натягу, що дозволяло вести стрільбу досить важкими стрілами на значні відстані.
- виготовлявся з двох сортів деревини — зазвичай модрини і , склеєних риб'ячим клеєм. Клей також робив деревину пружнішою.
- Аналогічні по ефективності, тільки більш короткі (до 180 см) посилені луки були, наприклад, у новгородської піхоти і норманів.
- Композитні луки азійських піших лучників, звичайно, були коротше — не більше 150 см. Якщо застосовувалися важкі стріли, то небезпечні вони були до 225 м, але частіше піші лучники азійських народів стріляли навісом до 150 м, а прицільно легкими стрілами на 50-70 м.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTDFOcmVYUm9hV0Z1WDJGeVkyaGxjbDl3YkdGMFpWOUNUVjlGTVRNMVgySjVYMFZ3YVd0MFpYUnZjeTVxY0djdk1UVXdjSGd0VTJ0NWRHaHBZVzVmWVhKamFHVnlYM0JzWVhSbFgwSk5YMFV4TXpWZllubGZSWEJwYTNSbGRHOXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Скіфський композитний лук був зовсім короткий, — всього 70-80 см у довжину,— і стріли до нього мали вагу 15-25 гр. Дальність ефективної стрільби у зв'язку з цим була обмежена дистанцією всього 30-40 м, хоча максимальна дальність польоту стріли становила 100—120 м. Давні люди дивувалися так званому «скіфському пострілу». Кінне військо скіфів мчало на ворога, на повному скаку обсипаючи його стрілами. Наблизившись, скіфи повертали назад, при цьому продовжуючи обстріл, сидячи спиною до супротивника і обертаючись в сідлі.
- Звичайний же кавалерійський лук мав довжину 120—130 см (лише у гунів, які використовували посилені, а не композитні луки, до 160 см). Прицільна стрільба з коротких зупинок і з каруселі велася на 50 м легкими стрілами. З такої дистанції пробивалася і кольчуга. Так стріляла руська кавалерія, турки, татари і гуни.
З іншого боку, монголи, наприклад, використовували китайські піхотні луки і важкі стріли, та ще й стріляли по ходу руху на повному скаку. При цьому, за рахунок додавання швидкостей, повільна (близько 45 м/с) важка стріла отримувала солідну (+40 %) надбавку до дальності, а її енергія подвоювалася. Монгольські стріли могли бути небезпечні на відстані 200 м і далі. Але це був скоріше виняток, пов'язаний з необхідністю боротьби з китайськими пішими лучниками й арбалетниками.
Поширення лука в Україні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNVjhsUkRBbE9UY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqWWxSREVsT0VNbFJERWxPRVpmTWpBd00xOGxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWpBdWMzWm5MekV3TUhCNExTVkVNQ1U1TXlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTVY4bFJEQWxPVGNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtZbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRallsUkRFbE9FTWxSREVsT0VaZk1qQXdNMThsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Лук використовували як знаряддя для полювання, так і як зброю.
За козацької доби лук значною мірою поступився місцем ручній вогнепальній зброї, але у середовищі запорожців зберігався практично до кінця існування Січі (це підтверджують і тогочасні малюнки «козака Мамая»). Таку специфіку січовиків можна пояснити тим, що вони переважно спіткалися у прикордонній боротьбі з ватагами кочової татарської людності, котра була слабко озброєною й активно використовувала луки. Поряд із цим у середовищі запорожців в умовах постійного збройного протистояння активно розвивались засоби розвідувально-диверсійної діяльності, які іноді потребували «тихої» метальної зброї. Щодо стрільби з луку, то вправний стрілець міг випустити за хвилину до 20 стріл на відстань до 300 кроків.
Серед провідників запорозьких козаків шанувальниками луку були Д. Байда-Вишневецький (зображений на портреті з луком і стрілою в правиці) та особливо П. Конашевич-Сагайдачний. Останній навіть мав козацьке прізвисько, що походило від татарської назви шкіри дикого козла, котрою обшивались спеціальні пристрої — «колчани» для збереження стріл (згодом «сагайдаками» називали самі ці пристрої). Для носіння лука використовували налуч, що повторювала форму половини лука. У сагайдаку поміщалось три десятки стріл.
Цікаві факти
- Існує легенда про те, що амазонки відрізали або випалювали собі одну з грудей, щоб вона не заважала стріляти з лука.
- Атаки лучників-вершників на конях і верблюдах зупинили просування Олександра Македонського в Середню Азію. «Вони кружляли навколо день і ніч, обсипаючи військо Олександра дощем стріл, але не вступаючи в бій.»
- Робін Гуд — герой середньовічних англійських народних балад кінця XII–XIII ст. Його лісова армія налічує кілька десятків вільних стрільців — відмінних лучників.
- Вільгельм Телль — легендарний народний герой Швейцарії кінця XIII — початку XIV ст.; Майстерний лучник.
Теперішній час
Сучасна стрільба з лука поділяється на декілька напрямів — спорт, мисливство та розважальна фізкультура, аналогічна фітнесу. Існує також рух рольовиків і реконструкторів, які використовують історичні та саморобні конструкції лука та аксесуарів для проведення рольових ігор та чемпіонатів.
Спортивна стрільба з лука
Спортивна стрільба з лука розрізняється по типу використання лука і виду змагань. У більшості змагань беруть участь стрільці з різних типів луків, а стрільці з одного типу лука — у різних видах змагань.
Види спортивного лука
- Традиційний лук («традиція») — це дерев'яний довгий лук, створений на базі англійського лука. У ньому заборонені композитні і пластикові матеріали, приціли, а також такі сучасні атрибути, як клікери і плунжери. Зазвичай використовуються дерев'яні стріли, хоча від цього правила часто відходять.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelptTDBGeVkxOWpiR0Z6YzJseGRXVmZZWFpsWTE5emRHRmlhV3hwYzJGMFpYVnlMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFCY21OZlkyeGhjM05wY1hWbFgyRjJaV05mYzNSaFltbHNhWE5oZEdWMWNpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- («Олімпік») — це аналогічний класичному луку, тільки побудований з використанням сучасних матеріалів, як то дюралюміній для рукоятки, пластик для плечей, карбон або алюміній для стріл і тверда сталь для наконечників. Також всі олімпіки — це розбірні луки, на відміну від класики. До олімпіку додається приціл з однією точкою (друга точка прицілювання заборонена), клікер для визначення кінця тяги і плунжер для регулювання викиду стріли в горизонтальній площині перпендикулярно пострілу. Незважаючи на всі ці зміни, стрільба з класики і стрільба з олімпіка дуже подібні, хоча олімпік, звичайно, значно точніше. Також в олімпіку може бути стабілізатор для зменшення коливання лука під час пострілу.
Невелика поправка: Сталь наконечників на спортивних стрілах часто дуже м'яка, що не дивно, враховуючи що дані луки не призначені для ураження живих цілей, а виключно для стрільби по мішенях. Але для використання в комплексі з мисливським луком можна замінити наконечник на будь-який з численних різновидів.
- Блоковий лук («компаунд») — це сучасна конструкція лука, яка не має аналогів в історії. Він був вигаданий у США наприкінці 80-х років. Ключовою особливістю конструкції є два блочних механізми на кінцях плечей (моделі з одним блоком поширення не отримали), які перерозподіляють навантаження тяги таким чином, що до кінця вона дуже сильно слабшає. У результаті, хоча навантаження такого лука може доходити до величезних величин у 80 фунтів і більше, стрілець може спокійно стояти з натягнутим луком, відчуваючи не більше 5-7 фунтів. Також блоки здійснюють більш «правильний» розгін стріли, коли навантаження на неї зростає зі зростанням швидкості, що сильно знижує стартову деформацію і підвищує ККД лука. Істотні відмінності на цьому не закінчуються. На блокові луки ставлять оптичні приціли з двома точками прицілювання — одна на рукоятці, інша на тятиві. Саму тятиву лучник в правій руці не тримає, тятива утримується релізом (або, як його ще називають, релайсінгом) — спеціальним механізмом, який аналогічний спускового механізму в арбалеті. Це дозволяє повністю прибрати негативний ефект скочування тятиви з долоні в класиці, і стріла летить дуже стійко.
Невелика поправка: Блоки не дозволяють збільшити натяг лука при додаванні тих же зусиль з боку стрільця, однак при використанні блочної системи істотно легше утримувати його в натягнутому стані, що дозволяє збільшити час прицілювання. На практиці це виглядає так: перший час лук натягується легко, потім блоки провертаються і на половині обороту виникає якийсь «бар'єр», для подолання якого потрібно прикласти значне зусилля, після чого натяжка знову йде легко.
Так само блочна система дозволяє зменшити довжину лука при збереженні попередньої довжини стріли і, відповідно, потужності. При рівній натяжці і довжині стріли потужність блочного і звичайного спортивного лука буде приблизно однакова.
Практично всі наявні в продажу моделі блокових луків мають регульовану силу натягнення від 45 до 60 фунтів, тобто до 27 кг. Майже завжди заявлена натяжка в 60 кг виявляється помилкою адміністрації інтернет-магазинів, які забули перевести фунти в кілограми. Характеристики їх різняться незначно, в основному відмінності стосуються зручності використання. Так більш ранні моделі мають велику довжину, більшу вагу, не мають кріплень під оптичні та коліматорні приціли. Це легко пояснити сферою їх застосування — розважальною стрільбою і полюванням на нехижих звірів великого і середнього розміру. Великі потужності тут безглузді, полювання з луком на великих хижаків (наприклад, на ведмедя) занадто ризикована, навіть якщо стріла здатна його вбити, а розважальну стрільбу лук з натяжкою 60 фунтів здатний перетворити на важку роботу під час відпочинку.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF4TDAxNWEyaGhlV3h2ZG1GZlVHRnVZMmhsYm10dlgwRnlZMmhsY25sZlNXNTJhV04wZFhOVWIzSnZiblJ2TWpBeE55NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUWGxyYUdGNWJHOTJZVjlRWVc1amFHVnVhMjlmUVhKamFHVnllVjlKYm5acFkzUjFjMVJ2Y205dWRHOHlNREUzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Ще одна поправка: редукція зусилля становить найчастіше 60-65 %, тобто при натяг в 60 фунтів на повному витягів зусилля буде близько 20. Дуже рідкісні блокові луки з більшим ступенем редукції (наприклад 'Онайда Томкет').
Види змагань
У Олімпійських іграх беруть участь стрільці тільки з олімпійського лука. Стрільців розрізняють за статтю, чоловіки і жінки стріляють окремо, хоча вправи однакові. Проводяться особисті і командні змагання. Спочатку проводиться відбірковий раунд, коли всі стрільці на межі 70 м, де кожен робить 2 серії по 36 пострілів у мішень діаметром 120 см. За результатами відбіркового раунду проводиться відбір учасників на фінальний раунд. У фінальному раунді особистому стрільців ділять на дуельні пари. Кожна дуельна пара робить по 12 пострілів, в наступне коло потрапляє той учасник, який набере більше очок. Результати попередніх стрільб при цьому не враховуються. Командні змагання проводяться аналогічно. У команді 3 стрільці, результати яких сумуються. На різних олімпіадах для збільшення видовищності та залучення телебачення правила незначно змінюються.
Змагання проводяться на відкритій галявині, засіяній травою, яка орієнтована таким чином, щоб сонце ніколи не світило в обличчя стрільцям-правшам. Лівші змушені вибирати час або вранці, або ввечері. Самі змагання йдуть протягом двох днів для чоловіків і двох днів у жінок, кожен день окремий раунд.
Величезним організаційно-художнім досягненням стрільби з лука на Олімпіаді, була участь лучника в запалюванні Олімпійського Вогню та запалювання вогню Літньої Універсіади-2005. У темряві лучник навісною траєкторією стріляв палаючою стрілою в чашу, де повинен був спалахнути вогонь. Це було не тільки дуже видовищно, але надзвичайно складно.
Чемпіонати зі спортивної стрільби на відкритому повітрі
На таких чемпіонатах беруть участь стрільці з олімпійського лука і компаунда. Стрільців розрізняють за статтю та типом зброї, всі стріляють окремо. Чоловіки і жінки стріляють одну і ту ж вправу, але на різних дистанціях. У відбірковому раунді проводиться вправу M-1, яка складається з послідовної стрільби на різних дистанціях. Чоловіки стріляють на дистанціях 90, 70, 50 і 30 метрів, жінки — 70, 60, 50 і 30 метрів. Стрільба на довгих дистанціях від 60 і вище відбувається в мішень діаметром 120 см, а на коротких дистанціях до 50 і менше — в мішень 80 см діаметром. На кожній дистанції робиться по 36 пострілів. Далі результати сумуються і розподіляється фінальний раунд, який проводиться аналогічно до олімпійського.
Змагання тривають 3 дні, в перший день довгі дистанції відбіркового раунду, в другій короткі, в третій — дуельний раунд. Командні змагання проводяться аналогічно.
Чемпіонати зі спортивної стрільби в приміщеннях
Формат і склад змагань в приміщень аналогічний змаганням на відкритому повітрі. Відрізняється дистанція стрільби 18 метрів і розмір мішені — 40 см в діаметрі для повного розміру. Якщо у змаганнях на відкритому повітрі кожен стрілець випускає всі стріли серії (3 постріли на короткій дистанції або 6 пострілів на довгій) в одну мішень, то тут для уникнення псування стріл, які можуть розбити один одного, кожна стріла серії випускається у власну мішень. А для можливості розміщення таких мішеней на щиті їх обрізають до шістки.
Відбіркове коло проводиться один день і складається з двох серій по 36 пострілів, разом 72 постріли. Наступного дня проводиться дуельне коло.
Чемпіонати по польовій стрільбі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUzTHpORVgyZGhiV1ZmYUhWdWRHbHVaMTh3TURBeExtcHdaeTh5TWpCd2VDMHpSRjluWVcxbFgyaDFiblJwYm1kZk1EQXdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Чемпіонати по польовій стрільби кардинально відрізняються від вищеописаного. Правила їх ще не устоялися, а тому технічні подробиці детально не наводяться. У змагання беруть участь стрільці з усіх трьох типів луків — класики, Олімпіка і компаунда. Відмінностей за статтю зазвичай немає. У команді 3 людини, кожен зі своїм типом лука.
Змагання проводяться на природі, наприклад, у парку. Стрільці йдуть по дистанції і вражають мішені, які імітують різних тварин. Мішені можуть бути приховані невеликим кущем, стояти на різних відстанях і різній висоті. У результаті стрільцю доводиться вміти визначати дистанцію і висотне перевищення, далекоміри і кутоміри зазвичай заборонені. На кожну мішень дається кілька стріл. Іноді очком за мішень вважається за сума вибитих по ній очок, іноді вважається сам факт поразки мішені однією або декількома стрілами.
Сумарний результат це сума всіх очок за мішені, по ньому і вибирається переможець. Час стрільби не враховується, але дається певний ліміт на проходження всієї дистанції.
або лучний біатлон
Це зимовий лижний вид спорту, аналогічний біатлону, тільки не з гвинтівкою, а з луком. Для цього використовується олімпійський лук без стабілізатора, який стрілець переносить у мішку за спиною. Стріли зазвичай отримують на рубежі. Правила також як у звичайному біатлоні бувають різні, відрізняються дистанції гонок і поведінка по промаху повз мішені.
Вертикальна стрільба з лука
Стрільба проводиться не по горизонту, а вгору. Є високий стовп з колесом, на якому закріплені мішені у вигляді куль або діжок, звані папугами, а сам стовп — пальмою. Стрілець стоїть під пальмою і стріляє вертикально вгору, папуга вважається ураженим, якщо він збитий на землю. Переможцем вважається той, хто вибив більше папуг.
Традиційні чемпіонати
Бувають дуже різними. Проводяться в багатьох країнах світу, найпопулярніші це монгольський, бурятський, японський і корейський. Відрізняються за типом лука, складом учасників. Також в Монголії і Бурятії проводяться чемпіонати з кінної стрільби з лука.
Лучне полювання
Це вид полювання на великого нехижого звіра, зазвичай оленя, лося, барана або подібного. Для полювання використовується той тип лука, який звичніший стрільцю, але компаунд є найефективнішим, а тому поширеніший серед лучних мисливців.
На мисливських луках встановлюють укорочені моделі стабілізаторів, спеціальні мисливські приціли, які можна виставляти відразу на кілька дистанцій, а деякі моделі мають встановлені прямо на рукоятці сагайдаки, хоча останнє відноситься скоріше до категорії краси, тому що знижує ефективність і змінює баланс.
Фізкультурно-розважальна стрільба з лука
У США, Японії та деяких країнах Європи стрільба з лука є також і розвагою, подібно до гольфу, і використовується для занять фізкультури для школярів. Для цього використовуються модифіковані моделі олімпійських луків, які максимально здешевлюють і спрощують конструкцію, щоб ними могли користуватися і діти, і малопідготовлені дорослі.
Техніка стрільби
Лук — один з небагатьох видів зброї, не вміючи користуватися яким, людина не здатна завдати шкоди супротивнику. Адже навіть не вміючи володіти ножем або пістолетом, ним можна вбити. Лук такої якості позбавлений.
Людина, що взяла лук вперше в житті, швидше за все не зможе його навіть натягнути, а про постріл навіть і говорити не доводиться. Це відбувається через те, що лук сам по собі не стріляє, стріляє система лук-лучник, причому людина у ній відіграє навіть більшу роль, ніж зброя. Ту саму якість має хіба що ще праща.
Техніка стрільби сильно відрізняється при стрільбі з різних типів луків. Основні категорії — класичний лук, традиційний лук і сучасний компаунд. Класичний і традиційний досить близькі, тоді як блочний лук їм протилежний. Ця протилежність доходить до такого ступеня, що стрілець, тренований на одному типі лука, часто не може навіть натягнути лук іншого типу. Особливо ця різниця сильна при переході сучасних лучників з класики в компаунд (блоковий).
Техніка стрільби на класиці
Лук береться лівою рукою. Тятива захоплюється двома або трьома пальцями (вказівний, середній і, можливо, безіменний) закритою долонею (тобто долоня «дивиться» на стрільця). Захоплений, але не натягнутий, лук наводиться на ціль. Потім стрілець починає натягувати, паралельно з уточненням прицілювання. Тяга здійснюється рівномірно на всьому протязі, а ліва рука при цьому фіксується в суглобі до повної нерухомості. Тяга ведеться до підборіддя, носа або щоки. Важливо відзначити, що лікоть правої руки «дивиться» вгору, а не вниз, як це природно для людини.
Постріл проводиться як закінчення тяги. Завмирати з натягнутим луком не можна, відразу розвалюється прицілювання. Сам момент пострілу для класичного лука дуже важливий, оскільки його вкрай складно контролювати в силу великої швидкості і високого силового навантаження на піку тяги. Для того щоб тяга завжди була тільки на одній і тій же відстані, всі стріли повинні бути суворо однієї довжини. Випуск проводиться при торканні наконечником лівої руки або при клацанні клікера для сучасного лука. Сам по собі випуск складається в розслабленні пальців правої руки.
При цьому натягнення тятиви саме розкриває долоню і тятива скочується по пальцях. За рахунок цього скачування та неідеальності в техніці стрільби і будові людського тіла, яке не може витримувати в абсолютній нерухомості навантаження в десятки кілограм, виникає поперечне навантаження на стрілу, яка починає коливатися в повітрі. При відпуску тятиви права рука йде за голову.
Техніка стрільби на блочному луці
Техніка для правші: Лук береться лівою рукою. Тятива натягується за допомогою релізу: Т-подібного або кистьового. При використанні Т-подібного релізу долоня дивиться назовні, великий палець знаходиться знизу. Натискання на спуск здійснюється великим пальцем. При використанні кистьового — долоня в горизонтальному положенні, великий палець притиснутий до вилиці або заведений за шию. Спуск натискається вказівним або середнім пальцем. Ліва рука витягнута у бік мішені; права натягує тятиву, відносно різким рухом, щоб не дуже втомлювати лучника, оскільки до спрацьовування блоків лук є досить важким в натягу. Палець на спуск лягає відразу ж після натягу, щоб не пропустити момент остаточного прицілювання, тобто знаходження мушки в центрі мішені. Після прицілювання правою рукою робиться натискання на спуск.
Див. також
- Лук (герб)
- Арбалет
- Сагайдак
- — комплект озброєння кінного лучника
- Юмі — японський лук
- Стріла
Коментарі
- В українській мові існує також група слів (влучити, лучатися, случай), утворених від омонімічного лучити (від прасл. *lučiti — «цілитися», що сходить до пра-і.є. *leuk-).
Примітки
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 3 : Кора — М / Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні АН УРСР ; укл.: Р. В. Болдирєв та ін. — 552 с. — .
- Marlize Lombard and Laurel Phillipson. (2010). Indications of bow and stone-tipped arrow use 64 000 years ago in KwaZulu-Natal, South Africa. Antiquity Vol 84:325, 2010 pp 635—648
- . www.ukrinform.ua (укр.). Архів оригіналу за 16 червня 2020. Процитовано 16 червня 2020.
- Giraldus Cambrensis, Itinerarium Cambriae, Book1, Ch.4 [недоступне посилання]
- . Архів оригіналу за 22 лютого 2012. Процитовано 2 січня 2012.
- . Архів оригіналу за 25 травня 2007. Процитовано 2 січня 2012.
- «Смертельна зброя». Архів оригіналу за 25 серпня 2011. Процитовано 8 березня 2011.
Література
- Яворницький Д. І. Історія запорізьких козаків. — Львів, 1990. — Т. 1. — С. 167—168.; Запорожжя… . — К., 1995. — стор. 85 (укр.)
- Аствацатурян Э. Оружие народов Кавказа. — М., 1995. — стор. 38-39, 120 (рос.)
- Українське народне малярство XIII—XX століть. — К., 1991. — іл. 126 (укр.)
Посилання
- Лук [ 14 вересня 2020 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1960. — Т. 4, кн. VII : Літери Ле — Ме. — С. 865. — 1000 екз.
- Як зробити лук з дерева в домашніх умовах? (креслення та відео) [ 5 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- Портал про стрільбу з лука [ 15 березня 2022 у Wayback Machine.](рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Luk znachennya Luk ce odin iz najdavnishih vidiv zbroyi metalnogo tipu sho vidomij z dobi mezolitu priznachenij dlya strilbi strilami Strilba vidbuvayetsya za rahunok m yazovoyi sili strilcya yaku luk nakopichuye yak potencialnu energiyu zignutoyi dugi i potim rozpryamlyayuchis shvidko peretvoryuye v impuls strili Luk Luk u Vikishovishi Luchnik iz suchasnim olimpijskim lukomEtimologiyaSlovo luk pohodit vid prasl lǫk pov yazanogo cherguvannyam golosnih z lekti gnuti kriviti sho vvazhayetsya sporidnenim z lit lenkas luk duga obruch lankas gnuchkij latis luoks vigin duga luoks gnuchkij i shodit do pra i ye lenk lonk gnuti kriviti Odnokorenevimi ye taki slova yak luka chastina sidla zakrut richki obluk element yarma kabluchka lukavij pervisne znachennya nepryamij Vid diyeslova lǫciti iterativa lekti pohodit i luchiti z chislennimi pohidnimi vidluchiti zaluchiti zluchiti rozluchiti tosho Tehnika strilbiTehnika strilbi z luka polyagaye v Ustanovci strili na dugu j upori na tyativu Natyaguvanni tyativi odniyeyi rukoyu pri utrimanni dugi luka ta pidtrimki strili inshoyu rukoyu Pricilyuvanni i zvilnenni tyativi Dalnist polotu strili zalezhit vid konstrukciyi luka sili natyagu tyativi i pogodi v serednomu stanovit do 250 metriv dlya nebojovih stril Chastini luka 1 rukoyatka 2 plechi 3 tyativa Z chasom luk evolyucionuvav v arbalet blizko IV st do n e dlya strilbi z yakogo vzhe ne bulo potribno osoblivogo uminnya i sili U piznye serednovichchya vin buv vitisnenij vognepalnoyu zbroyeyu hocha trivalij chas voni vikoristovuvalisya odnochasno Priznachennya luka i jogo vlastivostiZa davnini luk praviv znaryaddyam polyuvannya i zbroyeyu u nash chas luk ye zdebilshogo sportivnim znaryaddyam Yak metalna zbroya luk povinen mati pevni vlastivosti Najvazhlivishimi sered nih vvazhayut taki pruzhnist elastichnist dovzhinu mizh kincyami luku v stani spokoyu vidstan natyagu tyativi vidstan mizh tyativoyu i dugoyu ta silu natyagu tyativi Klasichno vsi vidstani ta dovzhini v suchasnih lukah zaznachayutsya v dyujmah angl inch abo skoroch in priblizno 2 54 sm Silu natyagu zaznachayut u librah ital libra abo skoroch lb Vagu vkazuyut u granah angl grain abo skoroch gr priblizno 0 064798 gramiv Vsi ci znachennya mozhlivo pereglyanuti u vidpovidnij dokumentaciyi do luku chi na samomu luci Zgidno z vimogami vsi ci znachennya mozhna vkazuvati lishe na nizhnij chastini luka Vidi lukaLuki podilyayutsya na prosti i skladni ale vsi voni yavlyayut soboyu dugu z tyativoyu dlya metannya stril Prosti vigotovlyali z cilnogo shmatka derevini najchastishe vikoristovuyut yasen v yaz tis abo kizil dovzhinoyu do 1 5 m maksimalna vidoma dovzhina 2 2 m Kompozitni skladovi luki buli korotshi i yih vigotovlyali z riznih materialiv rig stanoviv vnutrishnyu chastinu derevina serednyu i visusheni suhozhillya tvarin zovni Zavdyaki comu bula neobhidna pruzhnist elastichnist i mic Tyativu vigotovlyali z volokon roslinnogo pohodzhennya zhil vola chi dikogo kozla Okremi luki i bilshist sagajdakiv mali prikrasi z riznokolorovoyi shkiri ta cinnih metalevih figurok Kavkazki kolchani i naluchi chasto vigotovlyali z sap yanu i prikrashali cinnih shittyam ta metalevim chorninnyam i graviyuvannyam Takozh isnuye podil lukiv na tipi longbou i fletbou Longbou angl longbow dovgij luk okrugli abo D podibni u peretini vuzki plechi Fletbou angl flatbow ploskij luk ploski shiroki plechi Vidi lukiv za formoyu Luk z defleksom luk yakij u nesporyadzhenomu stani bez vstanovlenoyi tyativi maye vignutu nazad v storonu strilcya formu Priklad luki pigmeyiv Afriki hadza tosho Pryamij luk yakij u nesporyadzhenomu stani prijmaye formu blizku do pryamoyi Priklad anglijskij longbou doistorichni yevropejski fletbou deyaki luki indianciv Pivnichnoyi Ameriki Refleksivnij luk sho v nesporyadzhenomu stani maye plechi sho viginayutsya v zvorotnomu napryamku v storonu protilezhnu strilcyu Priklad bilshist kompozitnih lukiv yak istorichnih tak i suchasnih Taka forma dozvolyaye nakopichuvati bilshe energiyi u porivnyanni iz zvichajnim pryamim derev yanim lukom Rekursivnij luk kinci plechej yakogo viginayutsya v zvorotnomu napryamku navit u sporyadzhenomu stani Priklad tureckij mongolskij korejskij tosho kompozitni luki suchasnij olimpijskij luk IstoriyaLuk zbroya atribut voyiniv ta geroyiv antichnosti Petro Konashevich Sagajdachnij Najdavnishi nakonechniki stril zrobleni z kamenyu vikom 64 tis rokiv za povidomlennyam grupi pivdennoafrikanskih vchenih u serpni 2010 roku buli znajdeni v Yih analiz provedenij komandoyu doslidnikiv z universitetu Jogannesburga vstanoviv nayavnist slidiv kleyu na roslinnij osnovi dlya zakriplennya nakonechnika na derev yanomu derzhaku Najdavnishi luki j strili znajdeni naukovcyami poza mezhami Afriki na ostrovi Shri Lanka jmovirno mayut vik blizko 48 tisyach rokiv Luk i strili takozh vidomi z Sviderskoyi kulturi teritoriya suchasnih Polshi ta Ugorshini 10 tisyach rokiv tomu Do XIX stolittya yedinimi regionami de lyudi she ne buli b obiznani z takoyu zbroyeyu zalishilisya Avstraliya i Okeaniya U bagatoh regionah napriklad v Africi pivdennishe Sahari v Pivdenno Shidnij Aziyi zdebilshogo Pivdennoyi Ameriki tosho luk buv vidomij aborigenam ale v usyakomu razi za vidsutnosti otruyenih stril majzhe ne mav zastosuvannya navit na polyuvanni cherez nemozhlivist abo nevminnya vigotovlyati konstrukciyu z horoshoyu zabijnoyu siloyu Nemozhlivo stverdzhuvati shos konkretne pro pohodzhennya luka Jmovirno jogo vzhivannya dlya metannya stril pereduvalo yakes gospodarske zastosuvannya zignutoyi palici Vidomi znahidki sho datuyutsya priblizno 15 tisyach rokiv za formoyu podibni derev yanim lukam ale za yakistyu dereva zavidomo negidni dlya strilbi Mozhlivo voni buli chastinoyu priladu dlya vidobutku vognyu Koli lyudi blizhche oznajomilisya z vlastivostyami dereva voni zmogli nadati palici neobhidnu pruzhnist i ob yednali cej vinahid z isnuyuchimi vzhe todi legkimi drotikami Ostannye vikoristannya luka u velikih bitvah datovane 1813 rokom koli na Bitvi narodiv pid Lejpcigom do skladu rosijskoyi armiyi vhodili bashkirski luchniki yakih francuzi nazivali amurami Davni chasi Koryacki voyini z lukami Najdavnishi z vidomih lukiv vidomi iz znahidok v Daniyi Holmegaard z datuvannyam 7000 8000 rokiv do n e doba mezolitu Ce prosti derev yani luki zrobleni z derevini v yaza dovzhinoyu vid 154 sm do blizko 170 sm Voni zrobleni iz stovbura nevelikogo diametru mayut zavuzhene ta potovshene rukiv ya ta ploski shiroki plechi Takij tip lukiv buv poshirenij po vsij pivnichnij Yevropi protyagom vsiyeyi kam yanoyi dobi Pochinayuchi z neolitu vidomi znahidki lukiv inshogo tipu perevazhno zroblenih z derevini tisu dovzhinoyu 160 180 sm Voni ne mayut virazhenogo rukiv ya plechi v peretini okrugli abo D podibni Taki luki duzhe shozhi na serednovichni anglijski longbou Golovnoyu perevagoyu luka z tochki zoru mislivcya buli jogo legkist mozhna nositi z soboyu bagato stril i mozhlivist skritnogo zastosuvannya Postril mozhna bulo zrobiti z miscya prichomu z riznih polozhen Prostoru bulo potribno zovsim nebagato Strilcya mig vidati tilki skrip tyativi Prasheyu zh i bumerangom mozhna bulo rozporyaditisya lishe na vidkritomu prostori i stoyachi Z vinahodom stril z kam yanim nakonechnikom proyavilasya i she odna perevaga luka v porivnyanni z drotikom Probivna sila strili zavdyaki dosit visokij shvidkosti polotu blizko 45 50 metriv za sekundu bula dosit visokoyu Tvarinu rozmirom z olenya strila mogla probiti naskriz u bokovu proyekciyu na distanciyi 20 30 metriv yaksho tilki ne potraplyala u masivni kistki skeletu Vipustivshi strilu z dekilkoh metriv v pevnu tochku i pid potribnim kutom neyu mozhna bulo vraziti navit taku veliku tvarinu yak bizon Luk stav universalnoyu zbroyeyu mislivcya Antichnist ta Serednovichchya Assirijski luchniki z barelyefa 645 r do n e U period antichnosti ta Serednovichchya luki zalishalisya osnovnim vidom metalnoyi zbroyi i zaznali cilij ryad istotnih polipshen Zokrema zamist legkih stril z kam yanim i kistyanim nakonechnikom stali zastosovuvatisya vazhki strili z metalevim nakonechnikom a konstrukciya samogo luka uskladnilasya zavdyaki chomu bula dosyagnuta velika potuzhnist i zhivuchist zbroyi U period Serednovichchya derev yani luki mali vzhe obmezhene poshirennya zberigayuchis she tilki v Yevropi ta Pivnichnij Americi Nastupnim etapom u rozvitku cogo vidu zbroyi buv posilenij abo skladnij luk vidomij narodnostyam u Sibiru Shidnij Yevropi Skandinaviyi i gunam Kitajskij strilec XVIII stolittya Najkrashu yakist i najbilshe poshirennya odnak mali kompozitni luki zrobleni z suhozhil dereva ta rogu inodi mogli vzhivatisya inshi materiali Voni vpershe z yavilisya mabut u Yegipti bilya 2 go tisyacholittya do n e Piznishe v Osmanskij imperiyi i Kitayi konstrukciya luka bula vdoskonalena shlyahom vvedennya metalevih obvazhnyuvachiv dug Kompozitnij luk perekladav energiyu natyagu v kinetichnu energiyu strili z najbilshoyu efektivnistyu navit bez obvazhnyuvachiv nadayuchi snaryadu pri odnakovomu z derev yanim lukom natyagu na 30 bilshu energiyu Mayuchi znachno bilshu micnist pri odnakovij dovzhini z tisovim kompozitnij luk krim togo buv duzhe zhivuchij Termin jogo sluzhbi obchislyuvavsya desyatilittyami a perevozitisya vin mig u stani boyegotovnosti sho bulo dlya voyiniv cinnoyu yakistyu Hocha zvichajno pri trivalomu zberiganni tyativa znimalasya V Indiyi ta Persiyi viroblyalisya luki she odnogo tipu metalevi cilkom zrobleni z abo bulatu Vtim shvidshe za vse voni ne vzhivalisya yak vijskova zbroya a priznachalisya dlya sportivnoyi strilbi bo vimagali vid strilcya velikoyi fizichnoyi sili i koshtuvali dorogo ale ne mali osoblivih perevag porivnyano z kompozitnimi Same kompozitnimi lukami koristuvalisya bilshist narodiv Aziyi ta antichnoyi Yevropi pochinayuchi z krityan Ale v Yevropi v period Serednovichchya taki luki zbereglisya tilki u vizantijciv ta slov yano rusiniv VigotovlennyaNavit prostij derev yanij luk naspravdi buv azh niyak ne prostoyu paliceyu Virizuvavsya luk z derevini tisu yasena v yaza abo akaciyi Mogli vikoristovuvatisya yak stovburi nevelikogo diametru 5 6 sm tovshinoyu tak i bilsh tovsti yaki rozkolyuvali navpil abo na chotiri chastini Derevo visushuvali vid dekilkoh misyaciv do roku tomu sho pruzhnist suhoyi derevini nabagato visha V deyakih vipadkah luk virizavsya takim chinom shob bilsh elastichna derevina zaboloni zalishalasya na zovnishnij storoni a bilsh micna serdcevinna derevina formuvala vnutrishnyu storonu luka Osobliva uvaga pridilyalasya tomu shob luk pri natyaguvanni tyativi zginavsya rivnomirno Takij luk pri znyatij tyativi mav formu pryamoyi palici ale pri dovgotrivalomu navantazhenni mig otrimuvati zalishkovu deformaciyu Tomu dlya zberezhennya svoyih yakostej prosti luki zberigali zi znyatoyu tyativoyu Skladnim nazivavsya luk yaksho skleyuvavsya z dekilkoh porid dereva abo yaksho derev yana osnova posilyuvalasya rogovimi plastinami abo derev yanim voloknom yake zmashuvali rib yachoyu smoloyu Golovnoyu perevagoyu takogo pristroyu bula skladnist vigotovlennya termin vigotovlennya takogo luka stanoviv 18 misyaciv vzhe ne treba bulo shukati abo viroshuvati yakes osoblive derevo a kultivaciyu tisu pid luki v Angliyi i Normandiyi bulo postavleno v obov yazok selyanam Posilenij luk vitrimuvav bilshij natyag sluguvav dovshe mig buti bud yakoyi dovzhini Bojovi vlastivostiPricilna tochnist strilbi Na zmagannyah zi strilbi horoshij strilec iz 90 m potraplyav u mishen rostom z lyudinu Cej pokaznik dosyagavsya yaksho mishen bula neruhoma vidstan bula zavzhdi odna i ta zh a strili vikoristovuvalisya specialni Vzagali zh pricilna strilba anglijskimi luchnikami z derev yanih lukiv velasya na 50 m osmanskimi i kitajskimi z najkrashih lukiv do 70 m Problema bula v tomu sho luk mav kincevu tovshinu i strila roztashovuvalasya pid kutom do ploshini v yakij ruhalasya tyativa Dodatkovij zbivayuchij navedennya poshtovh strila otrimuvala koli cherez rukomet luka prohodilo yiyi operennya Ci nedoliki usuneni v suchasnih sportivnih lukah ale she buli navit u najkrashih konstrukciyah Serednovichchya Inshimi nedolikami luka buli krajnya za suchasnimi mirkami povilnist snaryada sho duzhe uskladnyuvalo strilbu po ruhomij cili Shvidkist vilotu strili z anglijskogo dovgogo luka bula blizko 50 metriv za sekundu ale vona upovilnuvalasya z podolannyam distanciyi Tochnist vluchen z luka zalezhala nasampered vid uminnya strilcya Ale navit najkrashij strilec nikoli ne mozhe kontrolyuvati vsi faktori sho vplivayut na polit jogo snaryada Dalekobijnist Dalnist strilbi z luka chasto silno perebilshuyetsya Dostovirnij rekord dalnosti polotu strili iz sportivnogo luka pidtverdzhenij nezacikavlenimi svidkami stanoviv usogo blizko 450 m Cej rekord buv vstanovlenij sekretarem osmanskogo posolstva v Korolivstvi Velikoyi Britaniyi v seredini XVIII stolittya Nacionalnij rekord anglijciv u toj chas buv udvichi menshim Odnim z oficijno zadokumentovanih rekordiv u dalnosti strilbi z luka bulo vidznacheno v 3 st do n e na Igrah v Pontijskomu misti Hersonesi Bosporske carstvo teritoriya suchasnoyi Ukrayini Olimpijskij luchnik Anaksagor z mista Olviya peremig u strilbi z luka na viddal vipustivshi strilu dali nizh na 3 stadiyi 3 stadiyi 534 metri Rekordnij tyurkskij skladnij luk vikidav strilu na 250 vlasnih dovzhin Zvichajnij zhe kompozitnij luk strilyav priblizno na 150 vlasnih dovzhin Derev yanij na 100 skladovij des na 120 Suchasnij rekord viddali strilbi z luka stanovit blizko 700 m abo ponad 300 dovzhin luka Vbivcha sila Vtim dalnist strilbi z luka vse taki bula krashoyu nizh u inshih vidiv starovinnoyi zbroyi ta j tochnist u toj chas narikan ne viklikala oskilki zazvichaj strilba velasya po stroyu soldativ Strili vipusheni z luka buli dosit effektivni proti kolchug osoblivo pri vikoristanni vidovzhenih golkopodibnih nakonechnikiv Prote latni obladunki probiti striloyu bulo duzhe vazhko a v deyakih vipadkah i nemozhlivo Odnak povnistyu zahistiti tilo z usih storin obladunkami dostatnoyi micnosti vazhko tomu masovij obstril privodiv do chislennih poranen i vtrati boyezdatnosti vorozhih vijsk Pri Oleksandr Makedonskij distav vazhke poranennya striloyu v grudi Indijska strila vipushena z velikogo u zrist lyudini indijskogo luka probila llyani obladunki velikogo polkovodcya Odnak strilba velasya v upor U serednovichnih bitvah v Angliyi XI stolittya koroliv ubivali strilami abo v oko yak Garolda II abo v gorlo yak Tim ne mensh slava pro anglijskih luchnikiv XIV stolittya sho rozstrilyuyut francuzkih licariv u Stolitnij vijni cilkom zasluzhena i pidtverdzhena serednovichnimi avtorami Koroli mogli dozvoliti kolchugi z horoshogo zaliza obladunki dlya yih vasaliv buli ne taki micni Tak Gerald Velskij Giraldus Cambrensis hroniker kincya XII stolittya pishe pro vallijskih luchnikiv Vallijci strilami probili dubovi vorota vezhi yaki buli zavtovshki v 4 palci takozh svidchiv sho odin z jogo soldativ v boyu z vallijcyami buv poranenij striloyu yaka projshla cherez stegno prikrite obladunkami z oboh storin i sidlo smertelno poranivshi konya V inshogo soldata takozh dobre zahishenogo obladunkami strila probila stegno do sidla i vin rozvernuvshi konya otrimav taku zh ranu v inshe stegno yaka prikripila jogo do sidla z oboh storin Luki cogo narodu zrobleni ne z rogiv slonovih bivniv abo tisa ale z dikoroslogo v yaza ne rozrahovani dlya strilbi na dovgu distanciyu ale shob nanositi gliboki rani v blizhnomu boyu Potuzhni luki buli takozh u turkiv seldzhukiv z yakimi zitknulisya licari pid chas hrestovih pohodiv avtor pochatku XII stolittya pishe pro zagibel odnogo z licariv u hrestovomu pohodi v 1096 r v boyu z turkami poblizu Nikeyi Tam Valter Penniles upav pronizanij simoma strilami yaki protknuli jogo kolchugu Na Dalekomu Shodi kochovi narodi bilya Kitayu takozh vigotovlyali potuzhni luki Fan Syuanlin rozpovidaye pro takogo sobi Ali pidruchnogo pravitelya Helyan Bobo pochatok V stolittya Koli predstavlyali jomu gotovu zbroyu kogo nebud z majstriv vin zavzhdi karav na smert Yaksho pri strilbi v pancir strila ne probivala jogo vin obezgolovlyuvav togo hto robiv luk a yaksho strila probivala pancir strachuvav togo hto robiv pancir Vtim znachna kilkist istorichnih svidchen govorit pro te sho obladunki ryatuvali vid stril i licari v kolchuzi otrimuvali lishe neznachni rani a lati zovsim ne probivalisya strilami Buli provedeni viprobuvannya stalevi plastini rozstrilyuvalisya z velikih anglijskih lukiv z vidstani 10 m Plastini zavtovshki 1 mm probivalisya pid pryamimi kutami ale 2 mm stal probiti ne vdalosya Krim togo probivna sila strili zalezhala i vid vikoristovuvanogo nakonechnika Tak dlya strilbi po kolchugah zastosovuvali nakonechniki u viglyadi dovgih golok a dlya probittya sucilnih obladunkiv yak licarski kirasi v XIV stolittya stali zastosovuvati korotkij granovanij rombopodibnij nakonechnik Luki riznih narodiv Posileni Realni bojovi vlastivosti luka buli priblizno takimi Prostij luk dovzhinoyu 100 150 sm mig vikoristovuvatisya dlya pricilnoyi strilbi 25 gramovimi strilami na 30 m i 50 gramovimi na 40 m Navisna strilba teoretichno mogla vestisya do 100 150 m Probiti strila z takogo luka mogla tilki kolchugu na najblizhchij vidstani i to yaksho mala stalevij nakonechnik Taki buli luki v indianciv i bilshosti narodiv serednovichnoyi Yevropi Odnak ye svidchennya konkistadoriv pro te sho strili indianciv z kam yanimi nakonechnikami probivali ispanski kolchugi Dovgij anglijskij luk dovzhinoyu 180 220 sm zastosovuvavsya dlya pricilnoyi strilbi na 50 metriv hocha dlya navisnoyi strilbi jogo mozhna bulo vikoristovuvati do 200 250 metriv Luki znajdeni na zatonulomu korabli Mary Rose 1510 sho zatonuv u 1545 roci za ocinkami mali duzhe veliku silu natyagu sho dozvolyalo vesti strilbu dosit vazhkimi strilami na znachni vidstani vigotovlyavsya z dvoh sortiv derevini zazvichaj modrini i skleyenih rib yachim kleyem Klej takozh robiv derevinu pruzhnishoyu Analogichni po efektivnosti tilki bilsh korotki do 180 sm posileni luki buli napriklad u novgorodskoyi pihoti i normaniv Kompozitni luki azijskih pishih luchnikiv zvichajno buli korotshe ne bilshe 150 sm Yaksho zastosovuvalisya vazhki strili to nebezpechni voni buli do 225 m ale chastishe pishi luchniki azijskih narodiv strilyali navisom do 150 m a pricilno legkimi strilami na 50 70 m Skifskij luk Skifskij kompozitnij luk buv zovsim korotkij vsogo 70 80 sm u dovzhinu i strili do nogo mali vagu 15 25 gr Dalnist efektivnoyi strilbi u zv yazku z cim bula obmezhena distanciyeyu vsogo 30 40 m hocha maksimalna dalnist polotu strili stanovila 100 120 m Davni lyudi divuvalisya tak zvanomu skifskomu postrilu Kinne vijsko skifiv mchalo na voroga na povnomu skaku obsipayuchi jogo strilami Nablizivshis skifi povertali nazad pri comu prodovzhuyuchi obstril sidyachi spinoyu do suprotivnika i obertayuchis v sidli Zvichajnij zhe kavalerijskij luk mav dovzhinu 120 130 sm lishe u guniv yaki vikoristovuvali posileni a ne kompozitni luki do 160 sm Pricilna strilba z korotkih zupinok i z karuseli velasya na 50 m legkimi strilami Z takoyi distanciyi probivalasya i kolchuga Tak strilyala ruska kavaleriya turki tatari i guni Z inshogo boku mongoli napriklad vikoristovuvali kitajski pihotni luki i vazhki strili ta she j strilyali po hodu ruhu na povnomu skaku Pri comu za rahunok dodavannya shvidkostej povilna blizko 45 m s vazhka strila otrimuvala solidnu 40 nadbavku do dalnosti a yiyi energiya podvoyuvalasya Mongolski strili mogli buti nebezpechni na vidstani 200 m i dali Ale ce buv skorishe vinyatok pov yazanij z neobhidnistyu borotbi z kitajskimi pishimi luchnikami j arbaletnikami Poshirennya luka v UkrayiniGerb Zaporizhzhya luk chasto prisutnij u geraldichnih figurah ukrayinskih mist Luk vikoristovuvali yak znaryaddya dlya polyuvannya tak i yak zbroyu Za kozackoyi dobi luk znachnoyu miroyu postupivsya miscem ruchnij vognepalnij zbroyi ale u seredovishi zaporozhciv zberigavsya praktichno do kincya isnuvannya Sichi ce pidtverdzhuyut i togochasni malyunki kozaka Mamaya Taku specifiku sichovikiv mozhna poyasniti tim sho voni perevazhno spitkalisya u prikordonnij borotbi z vatagami kochovoyi tatarskoyi lyudnosti kotra bula slabko ozbroyenoyu j aktivno vikoristovuvala luki Poryad iz cim u seredovishi zaporozhciv v umovah postijnogo zbrojnogo protistoyannya aktivno rozvivalis zasobi rozviduvalno diversijnoyi diyalnosti yaki inodi potrebuvali tihoyi metalnoyi zbroyi Shodo strilbi z luku to vpravnij strilec mig vipustiti za hvilinu do 20 stril na vidstan do 300 krokiv Sered providnikiv zaporozkih kozakiv shanuvalnikami luku buli D Bajda Vishneveckij zobrazhenij na portreti z lukom i striloyu v pravici ta osoblivo P Konashevich Sagajdachnij Ostannij navit mav kozacke prizvisko sho pohodilo vid tatarskoyi nazvi shkiri dikogo kozla kotroyu obshivalis specialni pristroyi kolchani dlya zberezhennya stril zgodom sagajdakami nazivali sami ci pristroyi Dlya nosinnya luka vikoristovuvali naluch sho povtoryuvala formu polovini luka U sagajdaku pomishalos tri desyatki stril Cikavi faktiIsnuye legenda pro te sho amazonki vidrizali abo vipalyuvali sobi odnu z grudej shob vona ne zavazhala strilyati z luka Ataki luchnikiv vershnikiv na konyah i verblyudah zupinili prosuvannya Oleksandra Makedonskogo v Serednyu Aziyu Voni kruzhlyali navkolo den i nich obsipayuchi vijsko Oleksandra doshem stril ale ne vstupayuchi v bij Robin Gud geroj serednovichnih anglijskih narodnih balad kincya XII XIII st Jogo lisova armiya nalichuye kilka desyatkiv vilnih strilciv vidminnih luchnikiv Vilgelm Tell legendarnij narodnij geroj Shvejcariyi kincya XIII pochatku XIV st Majsternij luchnik Teperishnij chasSuchasna strilba z luka podilyayetsya na dekilka napryamiv sport mislivstvo ta rozvazhalna fizkultura analogichna fitnesu Isnuye takozh ruh rolovikiv i rekonstruktoriv yaki vikoristovuyut istorichni ta samorobni konstrukciyi luka ta aksesuariv dlya provedennya rolovih igor ta chempionativ Sportivna strilba z luka Sportivna strilba z luka rozriznyayetsya po tipu vikoristannya luka i vidu zmagan U bilshosti zmagan berut uchast strilci z riznih tipiv lukiv a strilci z odnogo tipu luka u riznih vidah zmagan Vidi sportivnogo luka Tradicijnij luk tradiciya ce derev yanij dovgij luk stvorenij na bazi anglijskogo luka U nomu zaboroneni kompozitni i plastikovi materiali pricili a takozh taki suchasni atributi yak klikeri i plunzheri Zazvichaj vikoristovuyutsya derev yani strili hocha vid cogo pravila chasto vidhodyat Olimpijskij luk zi stabilizatorom Olimpik ce analogichnij klasichnomu luku tilki pobudovanij z vikoristannyam suchasnih materialiv yak to dyuralyuminij dlya rukoyatki plastik dlya plechej karbon abo alyuminij dlya stril i tverda stal dlya nakonechnikiv Takozh vsi olimpiki ce rozbirni luki na vidminu vid klasiki Do olimpiku dodayetsya pricil z odniyeyu tochkoyu druga tochka pricilyuvannya zaboronena kliker dlya viznachennya kincya tyagi i plunzher dlya regulyuvannya vikidu strili v gorizontalnij ploshini perpendikulyarno postrilu Nezvazhayuchi na vsi ci zmini strilba z klasiki i strilba z olimpika duzhe podibni hocha olimpik zvichajno znachno tochnishe Takozh v olimpiku mozhe buti stabilizator dlya zmenshennya kolivannya luka pid chas postrilu Nevelika popravka Stal nakonechnikiv na sportivnih strilah chasto duzhe m yaka sho ne divno vrahovuyuchi sho dani luki ne priznacheni dlya urazhennya zhivih cilej a viklyuchno dlya strilbi po mishenyah Ale dlya vikoristannya v kompleksi z mislivskim lukom mozhna zaminiti nakonechnik na bud yakij z chislennih riznovidiv Blokovij luk kompaund ce suchasna konstrukciya luka yaka ne maye analogiv v istoriyi Vin buv vigadanij u SShA naprikinci 80 h rokiv Klyuchovoyu osoblivistyu konstrukciyi ye dva blochnih mehanizmi na kincyah plechej modeli z odnim blokom poshirennya ne otrimali yaki pererozpodilyayut navantazhennya tyagi takim chinom sho do kincya vona duzhe silno slabshaye U rezultati hocha navantazhennya takogo luka mozhe dohoditi do velicheznih velichin u 80 funtiv i bilshe strilec mozhe spokijno stoyati z natyagnutim lukom vidchuvayuchi ne bilshe 5 7 funtiv Takozh bloki zdijsnyuyut bilsh pravilnij rozgin strili koli navantazhennya na neyi zrostaye zi zrostannyam shvidkosti sho silno znizhuye startovu deformaciyu i pidvishuye KKD luka Istotni vidminnosti na comu ne zakinchuyutsya Na blokovi luki stavlyat optichni pricili z dvoma tochkami pricilyuvannya odna na rukoyatci insha na tyativi Samu tyativu luchnik v pravij ruci ne trimaye tyativa utrimuyetsya relizom abo yak jogo she nazivayut relajsingom specialnim mehanizmom yakij analogichnij spuskovogo mehanizmu v arbaleti Ce dozvolyaye povnistyu pribrati negativnij efekt skochuvannya tyativi z doloni v klasici i strila letit duzhe stijko Nevelika popravka Bloki ne dozvolyayut zbilshiti natyag luka pri dodavanni tih zhe zusil z boku strilcya odnak pri vikoristanni blochnoyi sistemi istotno legshe utrimuvati jogo v natyagnutomu stani sho dozvolyaye zbilshiti chas pricilyuvannya Na praktici ce viglyadaye tak pershij chas luk natyaguyetsya legko potim bloki provertayutsya i na polovini oborotu vinikaye yakijs bar yer dlya podolannya yakogo potribno priklasti znachne zusillya pislya chogo natyazhka znovu jde legko Tak samo blochna sistema dozvolyaye zmenshiti dovzhinu luka pri zberezhenni poperednoyi dovzhini strili i vidpovidno potuzhnosti Pri rivnij natyazhci i dovzhini strili potuzhnist blochnogo i zvichajnogo sportivnogo luka bude priblizno odnakova Praktichno vsi nayavni v prodazhu modeli blokovih lukiv mayut regulovanu silu natyagnennya vid 45 do 60 funtiv tobto do 27 kg Majzhe zavzhdi zayavlena natyazhka v 60 kg viyavlyayetsya pomilkoyu administraciyi internet magaziniv yaki zabuli perevesti funti v kilogrami Harakteristiki yih riznyatsya neznachno v osnovnomu vidminnosti stosuyutsya zruchnosti vikoristannya Tak bilsh ranni modeli mayut veliku dovzhinu bilshu vagu ne mayut kriplen pid optichni ta kolimatorni pricili Ce legko poyasniti sferoyu yih zastosuvannya rozvazhalnoyu strilboyu i polyuvannyam na nehizhih zviriv velikogo i serednogo rozmiru Veliki potuzhnosti tut bezgluzdi polyuvannya z lukom na velikih hizhakiv napriklad na vedmedya zanadto rizikovana navit yaksho strila zdatna jogo vbiti a rozvazhalnu strilbu luk z natyazhkoyu 60 funtiv zdatnij peretvoriti na vazhku robotu pid chas vidpochinku Strilba z olimpijskogo luka na Igrah Neskorenih She odna popravka redukciya zusillya stanovit najchastishe 60 65 tobto pri natyag v 60 funtiv na povnomu vityagiv zusillya bude blizko 20 Duzhe ridkisni blokovi luki z bilshim stupenem redukciyi napriklad Onajda Tomket Vidi zmagan Olimpijski igri U Olimpijskih igrah berut uchast strilci tilki z olimpijskogo luka Strilciv rozriznyayut za stattyu choloviki i zhinki strilyayut okremo hocha vpravi odnakovi Provodyatsya osobisti i komandni zmagannya Spochatku provoditsya vidbirkovij raund koli vsi strilci na mezhi 70 m de kozhen robit 2 seriyi po 36 postriliv u mishen diametrom 120 sm Za rezultatami vidbirkovogo raundu provoditsya vidbir uchasnikiv na finalnij raund U finalnomu raundi osobistomu strilciv dilyat na duelni pari Kozhna duelna para robit po 12 postriliv v nastupne kolo potraplyaye toj uchasnik yakij nabere bilshe ochok Rezultati poperednih strilb pri comu ne vrahovuyutsya Komandni zmagannya provodyatsya analogichno U komandi 3 strilci rezultati yakih sumuyutsya Na riznih olimpiadah dlya zbilshennya vidovishnosti ta zaluchennya telebachennya pravila neznachno zminyuyutsya Zmagannya provodyatsya na vidkritij galyavini zasiyanij travoyu yaka oriyentovana takim chinom shob sonce nikoli ne svitilo v oblichchya strilcyam pravsham Livshi zmusheni vibirati chas abo vranci abo vvecheri Sami zmagannya jdut protyagom dvoh dniv dlya cholovikiv i dvoh dniv u zhinok kozhen den okremij raund Velicheznim organizacijno hudozhnim dosyagnennyam strilbi z luka na Olimpiadi bula uchast luchnika v zapalyuvanni Olimpijskogo Vognyu ta zapalyuvannya vognyu Litnoyi Universiadi 2005 U temryavi luchnik navisnoyu trayektoriyeyu strilyav palayuchoyu striloyu v chashu de povinen buv spalahnuti vogon Ce bulo ne tilki duzhe vidovishno ale nadzvichajno skladno Chempionati zi sportivnoyi strilbi na vidkritomu povitri Na takih chempionatah berut uchast strilci z olimpijskogo luka i kompaunda Strilciv rozriznyayut za stattyu ta tipom zbroyi vsi strilyayut okremo Choloviki i zhinki strilyayut odnu i tu zh vpravu ale na riznih distanciyah U vidbirkovomu raundi provoditsya vpravu M 1 yaka skladayetsya z poslidovnoyi strilbi na riznih distanciyah Choloviki strilyayut na distanciyah 90 70 50 i 30 metriv zhinki 70 60 50 i 30 metriv Strilba na dovgih distanciyah vid 60 i vishe vidbuvayetsya v mishen diametrom 120 sm a na korotkih distanciyah do 50 i menshe v mishen 80 sm diametrom Na kozhnij distanciyi robitsya po 36 postriliv Dali rezultati sumuyutsya i rozpodilyayetsya finalnij raund yakij provoditsya analogichno do olimpijskogo Zmagannya trivayut 3 dni v pershij den dovgi distanciyi vidbirkovogo raundu v drugij korotki v tretij duelnij raund Komandni zmagannya provodyatsya analogichno Chempionati zi sportivnoyi strilbi v primishennyah Format i sklad zmagan v primishen analogichnij zmagannyam na vidkritomu povitri Vidriznyayetsya distanciya strilbi 18 metriv i rozmir misheni 40 sm v diametri dlya povnogo rozmiru Yaksho u zmagannyah na vidkritomu povitri kozhen strilec vipuskaye vsi strili seriyi 3 postrili na korotkij distanciyi abo 6 postriliv na dovgij v odnu mishen to tut dlya uniknennya psuvannya stril yaki mozhut rozbiti odin odnogo kozhna strila seriyi vipuskayetsya u vlasnu mishen A dlya mozhlivosti rozmishennya takih mishenej na shiti yih obrizayut do shistki Vidbirkove kolo provoditsya odin den i skladayetsya z dvoh serij po 36 postriliv razom 72 postrili Nastupnogo dnya provoditsya duelne kolo Chempionati po polovij strilbi Polova strilba z olimpijskim lukom Chempionati po polovij strilbi kardinalno vidriznyayutsya vid visheopisanogo Pravila yih she ne ustoyalisya a tomu tehnichni podrobici detalno ne navodyatsya U zmagannya berut uchast strilci z usih troh tipiv lukiv klasiki Olimpika i kompaunda Vidminnostej za stattyu zazvichaj nemaye U komandi 3 lyudini kozhen zi svoyim tipom luka Zmagannya provodyatsya na prirodi napriklad u parku Strilci jdut po distanciyi i vrazhayut misheni yaki imituyut riznih tvarin Misheni mozhut buti prihovani nevelikim kushem stoyati na riznih vidstanyah i riznij visoti U rezultati strilcyu dovoditsya vmiti viznachati distanciyu i visotne perevishennya dalekomiri i kutomiri zazvichaj zaboroneni Na kozhnu mishen dayetsya kilka stril Inodi ochkom za mishen vvazhayetsya za suma vibitih po nij ochok inodi vvazhayetsya sam fakt porazki misheni odniyeyu abo dekilkoma strilami Sumarnij rezultat ce suma vsih ochok za misheni po nomu i vibirayetsya peremozhec Chas strilbi ne vrahovuyetsya ale dayetsya pevnij limit na prohodzhennya vsiyeyi distanciyi abo luchnij biatlon Ce zimovij lizhnij vid sportu analogichnij biatlonu tilki ne z gvintivkoyu a z lukom Dlya cogo vikoristovuyetsya olimpijskij luk bez stabilizatora yakij strilec perenosit u mishku za spinoyu Strili zazvichaj otrimuyut na rubezhi Pravila takozh yak u zvichajnomu biatloni buvayut rizni vidriznyayutsya distanciyi gonok i povedinka po promahu povz misheni Vertikalna strilba z luka Strilba provoditsya ne po gorizontu a vgoru Ye visokij stovp z kolesom na yakomu zakripleni misheni u viglyadi kul abo dizhok zvani papugami a sam stovp palmoyu Strilec stoyit pid palmoyu i strilyaye vertikalno vgoru papuga vvazhayetsya urazhenim yaksho vin zbitij na zemlyu Peremozhcem vvazhayetsya toj hto vibiv bilshe papug Tradicijni chempionati Buvayut duzhe riznimi Provodyatsya v bagatoh krayinah svitu najpopulyarnishi ce mongolskij buryatskij yaponskij i korejskij Vidriznyayutsya za tipom luka skladom uchasnikiv Takozh v Mongoliyi i Buryatiyi provodyatsya chempionati z kinnoyi strilbi z luka Luchne polyuvannya Mislivskij blochnij luk z naruchnim sagajdakom Ce vid polyuvannya na velikogo nehizhogo zvira zazvichaj olenya losya barana abo podibnogo Dlya polyuvannya vikoristovuyetsya toj tip luka yakij zvichnishij strilcyu ale kompaund ye najefektivnishim a tomu poshirenishij sered luchnih mislivciv Na mislivskih lukah vstanovlyuyut ukorocheni modeli stabilizatoriv specialni mislivski pricili yaki mozhna vistavlyati vidrazu na kilka distancij a deyaki modeli mayut vstanovleni pryamo na rukoyatci sagajdaki hocha ostannye vidnositsya skorishe do kategoriyi krasi tomu sho znizhuye efektivnist i zminyuye balans Fizkulturno rozvazhalna strilba z luka U SShA Yaponiyi ta deyakih krayinah Yevropi strilba z luka ye takozh i rozvagoyu podibno do golfu i vikoristovuyetsya dlya zanyat fizkulturi dlya shkolyariv Dlya cogo vikoristovuyutsya modifikovani modeli olimpijskih lukiv yaki maksimalno zdeshevlyuyut i sproshuyut konstrukciyu shob nimi mogli koristuvatisya i diti i malopidgotovleni dorosli Tehnika strilbiLuk odin z nebagatoh vidiv zbroyi ne vmiyuchi koristuvatisya yakim lyudina ne zdatna zavdati shkodi suprotivniku Adzhe navit ne vmiyuchi voloditi nozhem abo pistoletom nim mozhna vbiti Luk takoyi yakosti pozbavlenij Lyudina sho vzyala luk vpershe v zhitti shvidshe za vse ne zmozhe jogo navit natyagnuti a pro postril navit i govoriti ne dovoditsya Ce vidbuvayetsya cherez te sho luk sam po sobi ne strilyaye strilyaye sistema luk luchnik prichomu lyudina u nij vidigraye navit bilshu rol nizh zbroya Tu samu yakist maye hiba sho she prasha Tehnika strilbi silno vidriznyayetsya pri strilbi z riznih tipiv lukiv Osnovni kategoriyi klasichnij luk tradicijnij luk i suchasnij kompaund Klasichnij i tradicijnij dosit blizki todi yak blochnij luk yim protilezhnij Cya protilezhnist dohodit do takogo stupenya sho strilec trenovanij na odnomu tipi luka chasto ne mozhe navit natyagnuti luk inshogo tipu Osoblivo cya riznicya silna pri perehodi suchasnih luchnikiv z klasiki v kompaund blokovij Tehnika strilbi na klasici Dokladnishe ta Strilba Luk beretsya livoyu rukoyu Tyativa zahoplyuyetsya dvoma abo troma palcyami vkazivnij serednij i mozhlivo bezimennij zakritoyu doloneyu tobto dolonya divitsya na strilcya Zahoplenij ale ne natyagnutij luk navoditsya na cil Potim strilec pochinaye natyaguvati paralelno z utochnennyam pricilyuvannya Tyaga zdijsnyuyetsya rivnomirno na vsomu protyazi a liva ruka pri comu fiksuyetsya v suglobi do povnoyi neruhomosti Tyaga vedetsya do pidboriddya nosa abo shoki Vazhlivo vidznachiti sho likot pravoyi ruki divitsya vgoru a ne vniz yak ce prirodno dlya lyudini Postril provoditsya yak zakinchennya tyagi Zavmirati z natyagnutim lukom ne mozhna vidrazu rozvalyuyetsya pricilyuvannya Sam moment postrilu dlya klasichnogo luka duzhe vazhlivij oskilki jogo vkraj skladno kontrolyuvati v silu velikoyi shvidkosti i visokogo silovogo navantazhennya na piku tyagi Dlya togo shob tyaga zavzhdi bula tilki na odnij i tij zhe vidstani vsi strili povinni buti suvoro odniyeyi dovzhini Vipusk provoditsya pri torkanni nakonechnikom livoyi ruki abo pri klacanni klikera dlya suchasnogo luka Sam po sobi vipusk skladayetsya v rozslablenni palciv pravoyi ruki Pri comu natyagnennya tyativi same rozkrivaye dolonyu i tyativa skochuyetsya po palcyah Za rahunok cogo skachuvannya ta neidealnosti v tehnici strilbi i budovi lyudskogo tila yake ne mozhe vitrimuvati v absolyutnij neruhomosti navantazhennya v desyatki kilogram vinikaye poperechne navantazhennya na strilu yaka pochinaye kolivatisya v povitri Pri vidpusku tyativi prava ruka jde za golovu Tehnika strilbi na blochnomu luci Tehnika dlya pravshi Luk beretsya livoyu rukoyu Tyativa natyaguyetsya za dopomogoyu relizu T podibnogo abo kistovogo Pri vikoristanni T podibnogo relizu dolonya divitsya nazovni velikij palec znahoditsya znizu Natiskannya na spusk zdijsnyuyetsya velikim palcem Pri vikoristanni kistovogo dolonya v gorizontalnomu polozhenni velikij palec pritisnutij do vilici abo zavedenij za shiyu Spusk natiskayetsya vkazivnim abo serednim palcem Liva ruka vityagnuta u bik misheni prava natyaguye tyativu vidnosno rizkim ruhom shob ne duzhe vtomlyuvati luchnika oskilki do spracovuvannya blokiv luk ye dosit vazhkim v natyagu Palec na spusk lyagaye vidrazu zh pislya natyagu shob ne propustiti moment ostatochnogo pricilyuvannya tobto znahodzhennya mushki v centri misheni Pislya pricilyuvannya pravoyu rukoyu robitsya natiskannya na spusk Div takozhLuk u sestrinskih Vikiproyektah Oznachennya u Vikislovniku Luk u Vikishovishi Luk gerb Arbalet Sagajdak komplekt ozbroyennya kinnogo luchnika Yumi yaponskij luk StrilaKomentariV ukrayinskij movi isnuye takozh grupa sliv vluchiti luchatisya sluchaj utvorenih vid omonimichnogo luchiti vid prasl luciti cilitisya sho shodit do pra i ye leuk PrimitkiEtimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 3 Kora M In t movoznavstva im O O Potebni AN URSR ukl R V Boldiryev ta in 552 s ISBN 5 12 001263 9 Marlize Lombard and Laurel Phillipson 2010 Indications of bow and stone tipped arrow use 64 000 years ago in KwaZulu Natal South Africa Antiquity Vol 84 325 2010 pp 635 648 www ukrinform ua ukr Arhiv originalu za 16 chervnya 2020 Procitovano 16 chervnya 2020 Giraldus Cambrensis Itinerarium Cambriae Book1 Ch 4 nedostupne posilannya Arhiv originalu za 22 lyutogo 2012 Procitovano 2 sichnya 2012 Arhiv originalu za 25 travnya 2007 Procitovano 2 sichnya 2012 Smertelna zbroya Arhiv originalu za 25 serpnya 2011 Procitovano 8 bereznya 2011 LiteraturaYavornickij D I Istoriya zaporizkih kozakiv Lviv 1990 T 1 S 167 168 Zaporozhzhya K 1995 stor 85 ukr Astvacaturyan E Oruzhie narodov Kavkaza M 1995 stor 38 39 120 ros Ukrayinske narodne malyarstvo XIII XX stolit K 1991 il 126 ukr PosilannyaLuk 14 veresnya 2020 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1960 T 4 kn VII Literi Le Me S 865 1000 ekz Yak zrobiti luk z dereva v domashnih umovah kreslennya ta video 5 kvitnya 2015 u Wayback Machine Portal pro strilbu z luka 15 bereznya 2022 u Wayback Machine ros