Буря́тія — суб'єкт Російської Федерації, входить до складу Далекосхідного федерального округу. Столиця — місто Улан-Уде. Офіційна назва — Респу́бліка Буря́тія (рос. Республика Бурятия, бур. Буряад Республикын), Бурятська держава (бур. Буряад Улас). Межує з Іркутською областю, Забайкальським краєм, Тивою і Монголією. Утворена 1992. Наступниця Бурятської АРСР, утвореної 1923 року.
Республіка Бурятія | |||
---|---|---|---|
рос. Республика Бурятия бурят. Буряад Улас | |||
![]() | |||
| |||
Країна | | ||
Фед. округ | Далекосхідний | ||
Адмін. центр | Улан-Уде | ||
Глава | Циденов Олексій Самбуєвич | ||
Дата утворення | 21 квітня 1992 | ||
Оф. вебсайт | egov-buryatia.ru(рос.) | ||
Географія | |||
Координати | 53°48′ пн. ш. 109°20′ сх. д. / 53.800° пн. ш. 109.333° сх. д. | ||
Площа | 351 334 км² () | ||
• внутр. вод | 6,86 % | ||
Часовий пояс | MSK+5 () | ||
Населення | |||
Чисельність | 984 870 (56-а) (2018) | ||
Густота | 2,80 осіб/км² | ||
Оф. мови | бурятська, російська | ||
Економіка | |||
Економ. район | Східно-Сибірський | ||
Коди | |||
ISO 3166-2 | RU-BU | ||
ЗКАТО | 81 | ||
Суб'єкта РФ | 03 | ||
Телефонний | (+7) | ||
Карти | |||
| |||
|
Географія
Республіка розташована в центрі Азійського континенту, в Східному Сибіру, простягаючись із заходу на схід між 98°40` і 116°55'в. д. і з півночі на південь між 57°15` з. ш. і 49°55` з. ш.
Територію Бурятії обрамляє озеро Байкал. Велика територія, витягнута з півночі на південь у вигляді півмісяця, передбачає різні умови господарювання і перебування в регіоні. Республіка знаходиться на значній віддалі від центру Росії (відстань до міста Москва — 5532 км).
Рельєф
Республіка Бурятія входить у гірську країну, що займає значну частину півдня Східного Сибіру й характеризується потужними гірськими хребтами й великими, глибокими й іноді майже замкнутими міжгірними улоговинами. Площа гір більш ніж в 4 рази перевищує площу, яку займають низовини. Для Республіки Бурятія характерна значна піднесеність над рівнем моря. Найнижчою точкою є рівень озера Байкал — 456 метрів по тихоокеанській шкалі, а найвищою — покрита льодовиками вершина Мунку-Сардик у Східних Саянах (3491 метр над рівнем моря).
Південна частина республіки, представлена Селенгинським середньогір'ям, охоплює значну частину басейну річки Селенги — основної водної артерії Байкалу, включаючи всі її великі притоки, і характеризується перевагою гір середньої висоти 1000—1500 метрів над рівнем моря.
До озера Байкал прилягають високі хребти Прибайкалля з поділяючими їх широкими міжгірськими улоговинами. У їхній пояс входить нагір'я Східного Саяну, що простягається з північного заходу на південний схід на відстань близько 1000 км при ширині в межах 200—300 км і піднімається в центральній частині хребтів більш ніж на 2500-3000 метрів. Пояс гір Прибайкалля продовжують Хамар-Дабан, Улан-Бургаси, Баргузінський, Ікатський і Байкальський хребти. Вододіли Баргузінського хребта є класичними альпійськими формами рельєфу.
Північне Прибайкалля продовжують хребти Станового нагір'я: Південно-Муйський, Північно-Муйський, Удокан, .
До північного сходу Прибайкалля примикає Вітімське плоскогір'я. Для всього Північного Прибайкалля характерне суцільне поширення вічної мерзлоти, що залягає інколи на глибині 0,5 метра й потужністю до 500—600 метрів.
Клімат
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTDBKMWNubGhkR2xoYkdGdVpITmpZWEJsTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxQ2RYSjVZWFJwWVd4aGJtUnpZMkZ3WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Клімат Бурятії різко-континентальний, з холодною зимою й спекотним літом. Зима холодна, із сухим морозом і малою кількістю снігу. Весна вітряна, із заморозками і майже без опадів. Літо коротке, з спекотними днями й прохолодними ночами, з рясними опадами в липні й серпні. Осінь настає непомітно, без різкої зміни погоди, в окремі роки вона буває довгою й теплою. Середня температура влітку +18,5 °C, узимку −22 °C, а середньорічна температура −1,6 °C. За рік у середньому випадає 244 мм опадів.
У цілому клімат формується під впливом трьох контрастних компонентів: сухого й холодного клімату північних областей, спекотного й сухого — монгольських пустель і вологого — тихоокеанського.
Істотною рисою клімату Бурятії є більша тривалість сонячних днів — 1900—2200 годин, і за даним показником не уступає, а часом перевершує південні райони Росії.
Водні ресурси
Водні ресурси Республіки Бурятія представлені поверхневими й підземними водами. Усього по її території протікає більше 30 000 річок загальною довжиною близько 150 тис. км. З них лише 25 належать до категорії більших і середніх. Таким чином, більше 99 % річок республіки становлять малі річки завдовжки менше 200 км. Річки республіки належать до трьох великих водних басейнів: озера Байкал, річок Лени й Ангари. При цьому 52 % території Бурятії розташовано в басейні озера Байкал.
Ресурси річкового стоку Бурятії становлять 98 км³; на одного мешканця припадає 94,3 тис. м³/рік (майже в 3 рази більше, ніж у середньому по Росії); на 1 км² території 279,8 тис. м³/рік. Слід зазначити, що 61 % річкового стоку республіки припадає на басейн озера Байкал.
На території республіки налічується близько 35 тис. озер загальною площею дзеркала 1795 км². До найзначніших водойм належать озера Гусине, , , .
На території Бурятії перебуває більша частина (60 % берегової лінії) озера Байкал.
Рослинний і тваринний світ
Природа Бурятії унікальна за її різноманітністю. У цей час на території республіки зареєстровано 446 видів наземних хребетних. Земноводні Бурятії представлені 6-ма видами з 2 рядів. Плазунів у республіці 7 видів. В орнітофауні республіки налічується 348 видів птахів. Ссавців у Бурятії нараховано 85 видів з 7 рядів.
Озеро Байкал і навколишню його територію населяють 2500 різних видів тварин, та 250 з яких ендемічні. Символ Байкалу — нерпа. Таємницю походження цього прісноводного тюленя в озері покищо не вдалося розгадати.
Більша частина території Бурятії зайнята лісами (83 % площі). Навесні розцвітає багульник. Лікарські рослини з успіхом застосовуються в народній і тибетській медицині. У тайзі мешкають соболь, вивірка, лисиця, колонок, горностай, рись, сарна, , лось, кабан, ведмідь.
У Червону книгу Росії і Бурятії занесені байкальський осетер, , білий байкальський харіус, таймень і лінь.
Корисні копалини
На території Бурятії розвідано більш ніж 700 родовищ різних корисних копалин. Серед виявлених родовищ 247 золота (228 розсипних, 16 рудних і 3 комплексних). У переліку стратегічних видів мінеральної сировини знаходяться 7 родовищ вольфраму, 13 — урану, 4 — поліметалічних руд, по 2 — молібдену й берилію, по одному — олова й алюмінію. Також розвідано 8 родовищ флюориту (плавикового шпату), 10 родовищ бурого й 4 родовища кам'яного вугілля, 2 родовища азбесту, ряд родовищ нефриту і будівельної сировини, а також апатиту, фосфориту, графіту та цеолітів. Надра Бурятії містять 48 % балансових запасів цинку Росії, 24 % — свинцю, 37 % — молібдену, 27 % — вольфраму, 16 % — флюориту й 15 % — хризотил-азбесту.
Історія
V ст. до н. е. — IV ст. н. е. — територія сучасної Бурятії заселена племенами хунну (гунами).
1206 — Темуджин, відомий світу як Чингісхан, об'єднує монгольські племена після проголошення на великому Курултаї ханом. Він формує Велику Монгольську імперію, від Адріатики до Тихого океану. Територія Забайкалля входить до Монгольської імперії.
XIV ст. — Монгольська імперія розпадається, земля бурятів входять до держави Північна Юань. Напочатку XVII ст. утворюються три монгольські держави: , , Ойрато-джунгарське ханство. Забайкалля у складі Халхи.
У 1639 році y Забайкаллі з'явилися перші московити. Максим Перфільєв, піднімаючись по р. Вітім, дійшов до гирла р. Ципи. У 1647 р. перейшов Байкал по льоду і, друживши з монголами, проник до Урги. Рік потому почалося стійке укорінення в область: Галкін заснував .
У 1666 році засновані Верхньоудінськ і Селенгінськ.
1689 — Підписаний Нерчинський договір між Російською державою і Маньчжурською Циньською імперією. Встановлення межі по р. Аргунь між Росією і Китаєм.
1703 — Бурятія за договором, підписаним Петром I, увійшла до складу Московської держави.
На момент приєднання до Російської імперії в Предбайкаллі та Забайкаллі проживали різні монголомовні етнічні групи, такі як баргути, хори, ехирити, булагати, ашибагати, сартули, табангути, хонгодори, ікінати, шошолоки та ін. Після проведення російсько-китайського кордону в 1729 році вищевказані монголомовні етнічні групи виявилися відрізаними від основної маси монголів, надалі з них почав формуватися бурятський народ.
У 1851 році Забайкалля, що складалося з двох округів — Верхньоудінського і Нерчинського, було виділене з Іркутської губернії і перетворене в самостійну область — Забайкальську область.
У 1884 Забайкальська область, що раніше належала до Східно-Сибірського генерал-губернаторства, увійшла до складу наново утвореного Приамурського генерал-губернаторства.
1897 — В Читі вийшла перша всебурятська газета «Жизнь на восточной окраине» російською та бурятською мовами.
1900 — Відкрито регулярний рух Забайкальською залізницею.
1918 — Забайкальський з'їзд Рад проголосив Забайкальську область губернією.
Окупаційну більшовицьку владу на території Бурятії було встановлено в лютому 1918, але вже влітку 1918 її було повалено. У Забайкаллі за підтримки японських військ встановилася військова диктатура отамана Семенова, в серпні 1918 Бурятію окупували японські війська, а в квітні 1919 — армія США.
2 березня 1920 Червона Армія за підтримки партизан окупувала Верхньоудінськ. Західна Бурятія увійшла до складу РРФСР, східна — в Далекосхідну республіку (ДСР). Верхньоудінськ в квітні — жовтні 1920 був столицею ДСР.
У 1921 році у складі ДСР була створена Бурят-Монгольська автономна область (Ачинський, Баргузінський, Хорінський і Читинський аймаки; центр — Чита).
9 січня 1922 була утворена Бурят-Монгольська автономна область у складі РРФСР (Тункинський, Аларський, Ехиріт-Булагацький, Боханський і Селенгінський аймаки; центр — Іркутськ).
Після виведення іноземних інтервентів з Далекого Сходу і самоліквідації ДСР (у листопаді 1922) обидві автономні області об'єдналися і 30 травня 1923 була утворена Бурят-Монгольська Автономна Радянська Соціалістична Республіка (із столицею в м. Верхньоудінськ) у складі Російської Радянської Федеративної Соціалістичної Республіки. Ця дата вважається днем утворення Республіки Бурятія.
30 липня 1930 — Утворений Східно-Сибірський край (краєвий центр — Іркутськ), до складу якого увійшла Бурят-Монгольська АРСР.
У 1934 Верхньоудінськ перейменований в Улан-Уде.
5 грудня 1936 Східно-Сибірський край був розділений на Східно-Сибірську область (столиця — Іркутськ) і Бурят-Монгольську АРСР (столиця — Улан-Уде).
26 вересня 1937 року при розділенні Східно-Сибірської області на Іркутську і Читинську області зі складу Бурят-Монгольської АРСР виділені Усть-Ординський і Агінський Бурятські автономні округи.
7 липня 1958 — Бурят-Монгольська АРСР указом Президії Верховної Ради СРСР перейменована в Бурятську АРСР.
З 1992 Бурятія — республіка у складі Російської Федерації.
Населення
Населення — 960 тис. осіб (2007). Щільність — 2,73 осіб/км² (2007), питома вага міського населення — 46,0 % (2007).
Найчисленніші національності за переписом 2010 року
народ | чисельність | частка |
---|---|---|
росіяни | 630 800 | 64,9 % |
буряти | 286 800 | 29,5 % |
татари | 6 800 | 0,7 % |
українці | 5 600 | 0,7 % |
сойоти | 3 600 | 0,4 % |
евенки | 2 900 | 0,3 % |
Національний склад населення районів та міст Бурятії за переписом 2010 року
населення | росіяни | буряти | татари | українці | сойоти | евенки | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
м. Улан-Уде | 391 460 | 61,5 | 32,6 | 0,6 | |||
м. Сєверобайкальськ | 24 650 | 81,4 | 3,8 | 1,1 | 3,6 | 0,5 | |
Баргузінський район | 23 290 | 75,0 | 22,2 | 0,8 | |||
Баунтовський район | 9 662 | 77,4 | 13,3 | 0,5 | 0,7 | 6,1 | |
Бічурський район | 25 197 | 86,5 | 12,0 | ||||
Джидинський район | 28 443 | 54,3 | 42,2 | 1,4 | |||
Єравнинський район | 18 639 | 43,2 | 54,9 | 0,5 | |||
Заіграєвський район | 49 229 | 82,5 | 13,4 | 1,5 | 0,5 | ||
Закаменський район | 28 221 | 31,6 | 63,6 | 1,3 | |||
Іволгинський район | 37 793 | 37,1 | 60,0 | ||||
Кабанський район | 58 605 | 91,5 | 5,0 | ||||
Кіжингинський район | 16 513 | 36,2 | 61,8 | 0,7 | |||
Курумканський район | 14 945 | 29,8 | 65,7 | 0,7 | 2,7 | ||
Кяхтинський район | 36 423 | 70,9 | 24,8 | 1,0 | |||
Муйський район | 13 136 | 82,5 | 5,6 | 1,0 | 3,5 | ||
Мухоршибірський район | 24 044 | 79,0 | 17,4 | 1,0 | |||
Окинський район | 5 328 | 6,0 | 33,2 | 60,2 | |||
Прибайкальський район | 26 794 | 93,7 | 2,2 | ||||
Північно-Байкальський район | 14 026 | 84,1 | 2,2 | 1,0 | 2,4 | 5,7 | |
Селенгинський район | 44 536 | 60,3 | 34,4 | 1,5 | 0,5 | ||
Тарбагатайський район | 16 449 | 91,8 | 6,0 | ||||
Тункинський район | 22 668 | 33,5 | 64,2 | ||||
Хоринський район | 18 351 | 61,0 | 34,6 | 1,6 |
Населені пункти
Населені пункти з кількістю мешканців понад 5 тисяч 2007 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Адміністративний поділ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14TDBKMWNubGhkQzFOYjI1bmIyeGZRVk5UVWw5cGJsOHhPVEkxTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxQ2RYSjVZWFF0VFc5dVoyOXNYMEZUVTFKZmFXNWZNVGt5TlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV4TDBKMWNubGhkR2xoTURFdWNHNW5Mekl3TUhCNExVSjFjbmxoZEdsaE1ERXVjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDBKMWNubGhkR2xoTURJdWNHNW5Mekl3TUhCNExVSjFjbmxoZEdsaE1ESXVjRzVuLnBuZw==.png)
У Бурятії 6 міст, 21 адміністративний район, 29 селищ міського типу й 614 сільських населених пунктів.
- Баргузинський район
- Баунтовський евенкійський район
- Бичурський район
- Джидинський район
- Єравнинський район
- Заіграєвський район
- Закаменський район
- Іволгинський район
- Кабанський район
- Кіжингинський район
- Курумканський район
- Кяхтинський район
- Муйський район
- Мухоршибірський район
- Окинський район
- Прибайкальський район
- Північно-Байкальський район
- Селенгинський район
- Тарбагатайський район
- Тункинський район
- Хоринський район
Економіка
Інфраструктура
Територією республіки проходять Транссибірська залізниця (м. Улан-Уде — вузлова станція Східно-Сибірської залізниці), Байкало-Амурська магістраль, автомагістралі федерального значення. Протяжність залізничних колій в Бурятії становить 2044 км. Експлуатаційна довжина автомобільних шляхів — близько 10 тис. км.
У той же час більша частина території Бурятії характеризується украй слаборозвиненою внутрішньою комунікаційною інфраструктурою, відсутністю залізничного сполучення, автомобільних шляхів з покриттям; повітряне сполучення також утруднене унаслідок зносу парку регіональних літаків і інфраструктури місцевих аеропортів.
У Бурятії є всього один достатньо сучасний аеропорт (Міжнародний аеропорт міста Улан-Уде), але і він має ряд обмежень щодо повітряного транспорту.
Основні продуктивні сили зосереджені в місті Улан-Уде, де є транспортні і інженерні комунікації, зв'язки, інші об'єкти інфраструктури, які забезпечують можливість економічного розвитку. Вони ж створюють умови для розвитку транспортних зв'язків не тільки з регіонами Росії, але і європейськими країнами, країнами Південно-Східної Азії.
Промисловість
Провідною сферою економіки республіки є промисловість, що забезпечує виробництво близько 27 % валового регіонального продукту. До 30 % трудових ресурсів матеріального виробництва припадає на промисловість. Всього в промисловості налічується трохи більше 1600 підприємств. Основу галузі утворюють приблизно 147 крупних і середніх підприємств, на яких зосереджений її основний виробничий потенціал і зайнято близько 52,3 тис. осіб. Промисловість випереджає інші галузі господарства за чисельністю зайнятих, випуском продукції, об'ємом основних фондів.
Основними галузями промисловості є машинобудування і металообробка, електроенергетика, лісова, деревообробна і целюлозно-паперова промисловість, кольорова металургія, паливна, харчова і легка промисловість.
В даний час Бурятія виробляє і експортує: авіаційну техніку, мостові металеві конструкції, деревину і целюлозу, вовняні тканини, будівельні матеріали, електроустаткування, м'ясні консерви, макарони, лікерогорілчані вироби і багато іншого.
Туристично-рекреаційна особлива економічна зона «Байкал»
Ухвалою Уряду Російської Федерації від 3 лютого 2007 р. № 68 на території муніципального утворення «Прибайкальський район» Республіки Бурятія створена туристично-рекреаційна особлива економічна зона «Байкал».
Особлива економічна зона туристично-рекреаційного типу «Байкал» планується як всесезонний курорт світового рівня з високорозвинутою інфраструктурою площею 700 км².
ОЕЗ «Байкал» позиціонується як центр туризму на сході Росії і ключовий туристичний напрям і об'єкт транскордонного маршруту «Східне кільце» для країн Північно-Східної Азії. До 2027 року планується понад 1 млн відвідувань за рік, зокрема 20 % — з-за кордону.
Сільське господарство
Попри те, що регіон належить до зони ризикованого землеробства, в агропромисловому комплексі Бурятії виробляється значна частина необхідного їй продовольства. Місцеві ресурси сільськогосподарської сировини формують основу харчової промисловості Бурятії, представленої підприємствами з виробництва м'ясної, молочної, рибної, борошномельно-круп'яної, комбікормової, лікеро-горілчаної продукції, кондитерських та деяких інших виробів.
В агропромисловому комплексі Республіки Бурятія створюється близько 10 % ВРП, працює 9,8 % зайнятого населення. Після значного спаду виробництва в 1992-1998 рр. основні показники галузі знаходяться у стабільно-стагнуючому стані. В 1999–2005 рр.. спостерігався відтік кадрів, який уповільнився на теперішній час.
Площа сільськогосподарських угідь — 3154000 га, в тому числі ріллі — 847 тис. га. У структурі земельних угідь найпитомішу вагу займають сінокіс і пасовища. Землі характеризуються невисокою родючістю ґрунту, схильні до вітрової та водної ерозії. 82 % сільськогосподарських угідь, 92 % поголів'я великої рогатої худоби знаходиться у приватній власності. Державні сільськогосподарські підприємства, що належать до федеральної і республіканської власності, займають 8,7 % угідь.
У 2006 році в господарствах всіх категорій вироблено продукції на 10,4 млрд руб.
Державна влада
Державну владу здійснює Президент, Народний Хурал, Уряд і суди. Президент є головою республіки, її вищим посадовцем і одночасно Головою Уряду. Законодавча влада здійснюється парламентом республіки — Народним Хуралом. Основний закон Республіки — .
З 22 вересня 2017 року посаду голови Бурятії займає Олексій Циденов.
Засоби масової інформації
На 1 січня 2007 року в Бурятії було зареєстровано 297 засобів масової інформації: 154 газети, 69 журналів, 39 телепрограм, 23 радіопрограми, 10 інформаційних агентств.
Наразі найтиражнішими газетами є наступні:
Телебачення й радіо
Радіомовлення бурятською мовою ведеться з 1934 року. В 1961 році почав працювати телецентр в Улан-Уде. З 1967 року ретранслюються московські телепрограми через наземну прийомну станцію «Орбіта».
Телеканали:
Див. також
- Держава Бурят-Монголія
- 2593 Бурятія — астероїд, названий на честь території.
- Бурятська міфологія
Примітки
- . Архів оригіналу за 7 березня 2016. Процитовано 4 березня 2016.
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Buryatia |
- БУРЯ́ТІЯ, Республіка Бурятія (Буряад) [ 12 травня 2016 у Wayback Machine.] // ЕСУ
- (рос.)
- Офіційний сайт Адміністрації міста Улан-Уде — Столиці Республіки Бурятія [ 17 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- Офіційний сервер органів державної влади Республіки Бурятія [ 6 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
- Бурят-монгольський інформаційний портал [ 9 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- Сайт бурятського народу [ 26 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- БГТРК. Всі новини Забайкалья [ 18 грудня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
- Новини Бурятії [ 15 березня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
- Фотографії Бурятії — природа, люди, села [ 12 травня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
- (рос.)
![]() озеро Байкал | ![]() | |
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Burya tiya sub yekt Rosijskoyi Federaciyi vhodit do skladu Dalekoshidnogo federalnogo okrugu Stolicya misto Ulan Ude Oficijna nazva Respu blika Burya tiya ros Respublika Buryatiya bur Buryaad Respublikyn Buryatska derzhava bur Buryaad Ulas Mezhuye z Irkutskoyu oblastyu Zabajkalskim krayem Tivoyu i Mongoliyeyu Utvorena 1992 Nastupnicya Buryatskoyi ARSR utvorenoyi 1923 roku Respublika Buryatiyaros Respublika Buryatiya buryat Buryaad Ulas Prapor Buryatiyi Gerb BuryatiyiGimn Respubliki BuryatiyaKrayina RosiyaFed okrug DalekoshidnijAdmin centr Ulan UdeGlava Cidenov Oleksij SambuyevichData utvorennya 21 kvitnya 1992Of vebsajt egov buryatia ru ros GeografiyaKoordinati 53 48 pn sh 109 20 sh d 53 800 pn sh 109 333 sh d 53 800 109 333Plosha 351 334 km vnutr vod 6 86 Chasovij poyas MSK 5 UTC 8 NaselennyaChiselnist 984 870 56 a 2018 Gustota 2 80 osib km Of movi buryatska rosijskaEkonomikaEkonom rajon Shidno SibirskijKodiISO 3166 2 RU BUZKATO 81Sub yekta RF 03Telefonnij 7 Karti Buryatiya u VikishovishiGeografiyaRespublika roztashovana v centri Azijskogo kontinentu v Shidnomu Sibiru prostyagayuchis iz zahodu na shid mizh 98 40 i 116 55 v d i z pivnochi na pivden mizh 57 15 z sh i 49 55 z sh Teritoriyu Buryatiyi obramlyaye ozero Bajkal Velika teritoriya vityagnuta z pivnochi na pivden u viglyadi pivmisyacya peredbachaye rizni umovi gospodaryuvannya i perebuvannya v regioni Respublika znahoditsya na znachnij viddali vid centru Rosiyi vidstan do mista Moskva 5532 km Relyef Respublika Buryatiya vhodit u girsku krayinu sho zajmaye znachnu chastinu pivdnya Shidnogo Sibiru j harakterizuyetsya potuzhnimi girskimi hrebtami j velikimi glibokimi j inodi majzhe zamknutimi mizhgirnimi ulogovinami Plosha gir bilsh nizh v 4 razi perevishuye ploshu yaku zajmayut nizovini Dlya Respubliki Buryatiya harakterna znachna pidnesenist nad rivnem morya Najnizhchoyu tochkoyu ye riven ozera Bajkal 456 metriv po tihookeanskij shkali a najvishoyu pokrita lodovikami vershina Munku Sardik u Shidnih Sayanah 3491 metr nad rivnem morya Pivdenna chastina respubliki predstavlena Selenginskim serednogir yam ohoplyuye znachnu chastinu basejnu richki Selengi osnovnoyi vodnoyi arteriyi Bajkalu vklyuchayuchi vsi yiyi veliki pritoki i harakterizuyetsya perevagoyu gir serednoyi visoti 1000 1500 metriv nad rivnem morya Do ozera Bajkal prilyagayut visoki hrebti Pribajkallya z podilyayuchimi yih shirokimi mizhgirskimi ulogovinami U yihnij poyas vhodit nagir ya Shidnogo Sayanu sho prostyagayetsya z pivnichnogo zahodu na pivdennij shid na vidstan blizko 1000 km pri shirini v mezhah 200 300 km i pidnimayetsya v centralnij chastini hrebtiv bilsh nizh na 2500 3000 metriv Poyas gir Pribajkallya prodovzhuyut Hamar Daban Ulan Burgasi Barguzinskij Ikatskij i Bajkalskij hrebti Vododili Barguzinskogo hrebta ye klasichnimi alpijskimi formami relyefu Pivnichne Pribajkallya prodovzhuyut hrebti Stanovogo nagir ya Pivdenno Mujskij Pivnichno Mujskij Udokan Do pivnichnogo shodu Pribajkallya primikaye Vitimske ploskogir ya Dlya vsogo Pivnichnogo Pribajkallya harakterne sucilne poshirennya vichnoyi merzloti sho zalyagaye inkoli na glibini 0 5 metra j potuzhnistyu do 500 600 metriv Klimat Miscevist na pivden vid Ulan Ude Klimat Buryatiyi rizko kontinentalnij z holodnoyu zimoyu j spekotnim litom Zima holodna iz suhim morozom i maloyu kilkistyu snigu Vesna vitryana iz zamorozkami i majzhe bez opadiv Lito korotke z spekotnimi dnyami j proholodnimi nochami z ryasnimi opadami v lipni j serpni Osin nastaye nepomitno bez rizkoyi zmini pogodi v okremi roki vona buvaye dovgoyu j teployu Serednya temperatura vlitku 18 5 C uzimku 22 C a serednorichna temperatura 1 6 C Za rik u serednomu vipadaye 244 mm opadiv U cilomu klimat formuyetsya pid vplivom troh kontrastnih komponentiv suhogo j holodnogo klimatu pivnichnih oblastej spekotnogo j suhogo mongolskih pustel i vologogo tihookeanskogo Istotnoyu risoyu klimatu Buryatiyi ye bilsha trivalist sonyachnih dniv 1900 2200 godin i za danim pokaznikom ne ustupaye a chasom perevershuye pivdenni rajoni Rosiyi Vodni resursi Vodni resursi Respubliki Buryatiya predstavleni poverhnevimi j pidzemnimi vodami Usogo po yiyi teritoriyi protikaye bilshe 30 000 richok zagalnoyu dovzhinoyu blizko 150 tis km Z nih lishe 25 nalezhat do kategoriyi bilshih i serednih Takim chinom bilshe 99 richok respubliki stanovlyat mali richki zavdovzhki menshe 200 km Richki respubliki nalezhat do troh velikih vodnih basejniv ozera Bajkal richok Leni j Angari Pri comu 52 teritoriyi Buryatiyi roztashovano v basejni ozera Bajkal Resursi richkovogo stoku Buryatiyi stanovlyat 98 km na odnogo meshkancya pripadaye 94 3 tis m rik majzhe v 3 razi bilshe nizh u serednomu po Rosiyi na 1 km teritoriyi 279 8 tis m rik Slid zaznachiti sho 61 richkovogo stoku respubliki pripadaye na basejn ozera Bajkal Na teritoriyi respubliki nalichuyetsya blizko 35 tis ozer zagalnoyu plosheyu dzerkala 1795 km Do najznachnishih vodojm nalezhat ozera Gusine Na teritoriyi Buryatiyi perebuvaye bilsha chastina 60 beregovoyi liniyi ozera Bajkal Roslinnij i tvarinnij svit Priroda Buryatiyi unikalna za yiyi riznomanitnistyu U cej chas na teritoriyi respubliki zareyestrovano 446 vidiv nazemnih hrebetnih Zemnovodni Buryatiyi predstavleni 6 ma vidami z 2 ryadiv Plazuniv u respublici 7 vidiv V ornitofauni respubliki nalichuyetsya 348 vidiv ptahiv Ssavciv u Buryatiyi narahovano 85 vidiv z 7 ryadiv Ozero Bajkal i navkolishnyu jogo teritoriyu naselyayut 2500 riznih vidiv tvarin ta 250 z yakih endemichni Simvol Bajkalu nerpa Tayemnicyu pohodzhennya cogo prisnovodnogo tyulenya v ozeri pokisho ne vdalosya rozgadati Bilsha chastina teritoriyi Buryatiyi zajnyata lisami 83 ploshi Navesni rozcvitaye bagulnik Likarski roslini z uspihom zastosovuyutsya v narodnij i tibetskij medicini U tajzi meshkayut sobol vivirka lisicya kolonok gornostaj ris sarna los kaban vedmid U Chervonu knigu Rosiyi i Buryatiyi zaneseni bajkalskij oseter bilij bajkalskij harius tajmen i lin Korisni kopalini Na teritoriyi Buryatiyi rozvidano bilsh nizh 700 rodovish riznih korisnih kopalin Sered viyavlenih rodovish 247 zolota 228 rozsipnih 16 rudnih i 3 kompleksnih U pereliku strategichnih vidiv mineralnoyi sirovini znahodyatsya 7 rodovish volframu 13 uranu 4 polimetalichnih rud po 2 molibdenu j beriliyu po odnomu olova j alyuminiyu Takozh rozvidano 8 rodovish flyuoritu plavikovogo shpatu 10 rodovish burogo j 4 rodovisha kam yanogo vugillya 2 rodovisha azbestu ryad rodovish nefritu i budivelnoyi sirovini a takozh apatitu fosforitu grafitu ta ceolitiv Nadra Buryatiyi mistyat 48 balansovih zapasiv cinku Rosiyi 24 svincyu 37 molibdenu 27 volframu 16 flyuoritu j 15 hrizotil azbestu IstoriyaV st do n e IV st n e teritoriya suchasnoyi Buryatiyi zaselena plemenami hunnu gunami 1206 Temudzhin vidomij svitu yak Chingishan ob yednuye mongolski plemena pislya progoloshennya na velikomu Kurultayi hanom Vin formuye Veliku Mongolsku imperiyu vid Adriatiki do Tihogo okeanu Teritoriya Zabajkallya vhodit do Mongolskoyi imperiyi XIV st Mongolska imperiya rozpadayetsya zemlya buryativ vhodyat do derzhavi Pivnichna Yuan Napochatku XVII st utvoryuyutsya tri mongolski derzhavi Ojrato dzhungarske hanstvo Zabajkallya u skladi Halhi U 1639 roci y Zabajkalli z yavilisya pershi moskoviti Maksim Perfilyev pidnimayuchis po r Vitim dijshov do girla r Cipi U 1647 r perejshov Bajkal po lodu i druzhivshi z mongolami pronik do Urgi Rik potomu pochalosya stijke ukorinennya v oblast Galkin zasnuvav U 1666 roci zasnovani Verhnoudinsk i Selenginsk 1689 Pidpisanij Nerchinskij dogovir mizh Rosijskoyu derzhavoyu i Manchzhurskoyu Cinskoyu imperiyeyu Vstanovlennya mezhi po r Argun mizh Rosiyeyu i Kitayem 1703 Buryatiya za dogovorom pidpisanim Petrom I uvijshla do skladu Moskovskoyi derzhavi Na moment priyednannya do Rosijskoyi imperiyi v Predbajkalli ta Zabajkalli prozhivali rizni mongolomovni etnichni grupi taki yak barguti hori ehiriti bulagati ashibagati sartuli tabanguti hongodori ikinati shosholoki ta in Pislya provedennya rosijsko kitajskogo kordonu v 1729 roci vishevkazani mongolomovni etnichni grupi viyavilisya vidrizanimi vid osnovnoyi masi mongoliv nadali z nih pochav formuvatisya buryatskij narod U 1851 roci Zabajkallya sho skladalosya z dvoh okrugiv Verhnoudinskogo i Nerchinskogo bulo vidilene z Irkutskoyi guberniyi i peretvorene v samostijnu oblast Zabajkalsku oblast U 1884 Zabajkalska oblast sho ranishe nalezhala do Shidno Sibirskogo general gubernatorstva uvijshla do skladu nanovo utvorenogo Priamurskogo general gubernatorstva 1897 V Chiti vijshla persha vseburyatska gazeta Zhizn na vostochnoj okraine rosijskoyu ta buryatskoyu movami 1900 Vidkrito regulyarnij ruh Zabajkalskoyu zalizniceyu 1918 Zabajkalskij z yizd Rad progolosiv Zabajkalsku oblast guberniyeyu Okupacijnu bilshovicku vladu na teritoriyi Buryatiyi bulo vstanovleno v lyutomu 1918 ale vzhe vlitku 1918 yiyi bulo povaleno U Zabajkalli za pidtrimki yaponskih vijsk vstanovilasya vijskova diktatura otamana Semenova v serpni 1918 Buryatiyu okupuvali yaponski vijska a v kvitni 1919 armiya SShA 2 bereznya 1920 Chervona Armiya za pidtrimki partizan okupuvala Verhnoudinsk Zahidna Buryatiya uvijshla do skladu RRFSR shidna v Dalekoshidnu respubliku DSR Verhnoudinsk v kvitni zhovtni 1920 buv stoliceyu DSR U 1921 roci u skladi DSR bula stvorena Buryat Mongolska avtonomna oblast Achinskij Barguzinskij Horinskij i Chitinskij ajmaki centr Chita 9 sichnya 1922 bula utvorena Buryat Mongolska avtonomna oblast u skladi RRFSR Tunkinskij Alarskij Ehirit Bulagackij Bohanskij i Selenginskij ajmaki centr Irkutsk Pislya vivedennya inozemnih interventiv z Dalekogo Shodu i samolikvidaciyi DSR u listopadi 1922 obidvi avtonomni oblasti ob yednalisya i 30 travnya 1923 bula utvorena Buryat Mongolska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika iz stoliceyu v m Verhnoudinsk u skladi Rosijskoyi Radyanskoyi Federativnoyi Socialistichnoyi Respubliki Cya data vvazhayetsya dnem utvorennya Respubliki Buryatiya 30 lipnya 1930 Utvorenij Shidno Sibirskij kraj krayevij centr Irkutsk do skladu yakogo uvijshla Buryat Mongolska ARSR U 1934 Verhnoudinsk perejmenovanij v Ulan Ude 5 grudnya 1936 Shidno Sibirskij kraj buv rozdilenij na Shidno Sibirsku oblast stolicya Irkutsk i Buryat Mongolsku ARSR stolicya Ulan Ude 26 veresnya 1937 roku pri rozdilenni Shidno Sibirskoyi oblasti na Irkutsku i Chitinsku oblasti zi skladu Buryat Mongolskoyi ARSR vidileni Ust Ordinskij i Aginskij Buryatski avtonomni okrugi 7 lipnya 1958 Buryat Mongolska ARSR ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR perejmenovana v Buryatsku ARSR Z 1992 Buryatiya respublika u skladi Rosijskoyi Federaciyi NaselennyaNaselennya 960 tis osib 2007 Shilnist 2 73 osib km 2007 pitoma vaga miskogo naselennya 46 0 2007 Najchislennishi nacionalnosti za perepisom 2010 roku narod chiselnist chastkarosiyani 630 800 64 9 buryati 286 800 29 5 tatari 6 800 0 7 ukrayinci 5 600 0 7 sojoti 3 600 0 4 evenki 2 900 0 3 Nacionalnij sklad naselennya rajoniv ta mist Buryatiyi za perepisom 2010 roku naselennya rosiyani buryati tatari ukrayinci sojoti evenkim Ulan Ude 391 460 61 5 32 6 0 6m Syeverobajkalsk 24 650 81 4 3 8 1 1 3 6 0 5Barguzinskij rajon 23 290 75 0 22 2 0 8Bauntovskij rajon 9 662 77 4 13 3 0 5 0 7 6 1Bichurskij rajon 25 197 86 5 12 0Dzhidinskij rajon 28 443 54 3 42 2 1 4Yeravninskij rajon 18 639 43 2 54 9 0 5Zaigrayevskij rajon 49 229 82 5 13 4 1 5 0 5Zakamenskij rajon 28 221 31 6 63 6 1 3Ivolginskij rajon 37 793 37 1 60 0Kabanskij rajon 58 605 91 5 5 0Kizhinginskij rajon 16 513 36 2 61 8 0 7Kurumkanskij rajon 14 945 29 8 65 7 0 7 2 7Kyahtinskij rajon 36 423 70 9 24 8 1 0Mujskij rajon 13 136 82 5 5 6 1 0 3 5Muhorshibirskij rajon 24 044 79 0 17 4 1 0Okinskij rajon 5 328 6 0 33 2 60 2Pribajkalskij rajon 26 794 93 7 2 2Pivnichno Bajkalskij rajon 14 026 84 1 2 2 1 0 2 4 5 7Selenginskij rajon 44 536 60 3 34 4 1 5 0 5Tarbagatajskij rajon 16 449 91 8 6 0Tunkinskij rajon 22 668 33 5 64 2Horinskij rajon 18 351 61 0 34 6 1 6Naseleni punkti Naseleni punkti z kilkistyu meshkanciv ponad 5 tisyach 2007Ulan Ude 343 0 7 1Syeverobajkalsk 25 6 Kizhinga 6 6 2003 Gusinoozersk 24 4 Turuntayevo 6 4 2003 Kyahta 18 9 Kabansk 6 4 2003 Selenginsk 15 7 6 4Zakamensk 13 1 6 0 2005 10 9 Kurumkan 6 0 2003 Onohoj 10 6 Sosnovo Ozerske 5 9 2003 Taksimo 10 5 5 59 7 2003 Muhorshibir 5 5 2003 8 1 2003 5 5Kamensk 8 0 Kiren 5 4 2003 7 7 2003 5 3 2003 7 2 2003 Novoilyinsk 5 1 2003 Administrativnij podilEvolyuciya Buryatiyi stari kordoniU 1937 roci Buryatiya bula rozdilena na vlasne Buryatiyu dva avtonomni okrugi a takozh rajoni ta selisha yaki bez zhodnogo avtonomnogo statusu buli vklyucheni do skladu susidnih oblastejV seredini 2000 h nacionalni buryatski okrugi bulo likvidovano U Buryatiyi 6 mist 21 administrativnij rajon 29 selish miskogo tipu j 614 silskih naselenih punktiv Barguzinskij rajon Bauntovskij evenkijskij rajon Bichurskij rajon Dzhidinskij rajon Yeravninskij rajon Zaigrayevskij rajon Zakamenskij rajon Ivolginskij rajon Kabanskij rajon Kizhinginskij rajon Kurumkanskij rajon Kyahtinskij rajon Mujskij rajon Muhorshibirskij rajon Okinskij rajon Pribajkalskij rajon Pivnichno Bajkalskij rajon Selenginskij rajon Tarbagatajskij rajon Tunkinskij rajon Horinskij rajonEkonomikaInfrastruktura Teritoriyeyu respubliki prohodyat Transsibirska zaliznicya m Ulan Ude vuzlova stanciya Shidno Sibirskoyi zaliznici Bajkalo Amurska magistral avtomagistrali federalnogo znachennya Protyazhnist zaliznichnih kolij v Buryatiyi stanovit 2044 km Ekspluatacijna dovzhina avtomobilnih shlyahiv blizko 10 tis km U toj zhe chas bilsha chastina teritoriyi Buryatiyi harakterizuyetsya ukraj slaborozvinenoyu vnutrishnoyu komunikacijnoyu infrastrukturoyu vidsutnistyu zaliznichnogo spoluchennya avtomobilnih shlyahiv z pokrittyam povitryane spoluchennya takozh utrudnene unaslidok znosu parku regionalnih litakiv i infrastrukturi miscevih aeroportiv U Buryatiyi ye vsogo odin dostatno suchasnij aeroport Mizhnarodnij aeroport mista Ulan Ude ale i vin maye ryad obmezhen shodo povitryanogo transportu Osnovni produktivni sili zoseredzheni v misti Ulan Ude de ye transportni i inzhenerni komunikaciyi zv yazki inshi ob yekti infrastrukturi yaki zabezpechuyut mozhlivist ekonomichnogo rozvitku Voni zh stvoryuyut umovi dlya rozvitku transportnih zv yazkiv ne tilki z regionami Rosiyi ale i yevropejskimi krayinami krayinami Pivdenno Shidnoyi Aziyi Promislovist Providnoyu sferoyu ekonomiki respubliki ye promislovist sho zabezpechuye virobnictvo blizko 27 valovogo regionalnogo produktu Do 30 trudovih resursiv materialnogo virobnictva pripadaye na promislovist Vsogo v promislovosti nalichuyetsya trohi bilshe 1600 pidpriyemstv Osnovu galuzi utvoryuyut priblizno 147 krupnih i serednih pidpriyemstv na yakih zoseredzhenij yiyi osnovnij virobnichij potencial i zajnyato blizko 52 3 tis osib Promislovist viperedzhaye inshi galuzi gospodarstva za chiselnistyu zajnyatih vipuskom produkciyi ob yemom osnovnih fondiv Osnovnimi galuzyami promislovosti ye mashinobuduvannya i metaloobrobka elektroenergetika lisova derevoobrobna i celyulozno paperova promislovist kolorova metalurgiya palivna harchova i legka promislovist V danij chas Buryatiya viroblyaye i eksportuye aviacijnu tehniku mostovi metalevi konstrukciyi derevinu i celyulozu vovnyani tkanini budivelni materiali elektroustatkuvannya m yasni konservi makaroni likerogorilchani virobi i bagato inshogo Turistichno rekreacijna osobliva ekonomichna zona Bajkal Uhvaloyu Uryadu Rosijskoyi Federaciyi vid 3 lyutogo 2007 r 68 na teritoriyi municipalnogo utvorennya Pribajkalskij rajon Respubliki Buryatiya stvorena turistichno rekreacijna osobliva ekonomichna zona Bajkal Osobliva ekonomichna zona turistichno rekreacijnogo tipu Bajkal planuyetsya yak vsesezonnij kurort svitovogo rivnya z visokorozvinutoyu infrastrukturoyu plosheyu 700 km OEZ Bajkal pozicionuyetsya yak centr turizmu na shodi Rosiyi i klyuchovij turistichnij napryam i ob yekt transkordonnogo marshrutu Shidne kilce dlya krayin Pivnichno Shidnoyi Aziyi Do 2027 roku planuyetsya ponad 1 mln vidviduvan za rik zokrema 20 z za kordonu Silske gospodarstvo Borgojska dolina vidoma na vsyu Rosiyu smachnim m yasom baraninoyu Popri te sho region nalezhit do zoni rizikovanogo zemlerobstva v agropromislovomu kompleksi Buryatiyi viroblyayetsya znachna chastina neobhidnogo yij prodovolstva Miscevi resursi silskogospodarskoyi sirovini formuyut osnovu harchovoyi promislovosti Buryatiyi predstavlenoyi pidpriyemstvami z virobnictva m yasnoyi molochnoyi ribnoyi boroshnomelno krup yanoyi kombikormovoyi likero gorilchanoyi produkciyi konditerskih ta deyakih inshih virobiv V agropromislovomu kompleksi Respubliki Buryatiya stvoryuyetsya blizko 10 VRP pracyuye 9 8 zajnyatogo naselennya Pislya znachnogo spadu virobnictva v 1992 1998 rr osnovni pokazniki galuzi znahodyatsya u stabilno stagnuyuchomu stani V 1999 2005 rr sposterigavsya vidtik kadriv yakij upovilnivsya na teperishnij chas Plosha silskogospodarskih ugid 3154000 ga v tomu chisli rilli 847 tis ga U strukturi zemelnih ugid najpitomishu vagu zajmayut sinokis i pasovisha Zemli harakterizuyutsya nevisokoyu rodyuchistyu gruntu shilni do vitrovoyi ta vodnoyi eroziyi 82 silskogospodarskih ugid 92 pogoliv ya velikoyi rogatoyi hudobi znahoditsya u privatnij vlasnosti Derzhavni silskogospodarski pidpriyemstva sho nalezhat do federalnoyi i respublikanskoyi vlasnosti zajmayut 8 7 ugid U 2006 roci v gospodarstvah vsih kategorij virobleno produkciyi na 10 4 mlrd rub Derzhavna vladaDerzhavnu vladu zdijsnyuye Prezident Narodnij Hural Uryad i sudi Prezident ye golovoyu respubliki yiyi vishim posadovcem i odnochasno Golovoyu Uryadu Zakonodavcha vlada zdijsnyuyetsya parlamentom respubliki Narodnim Huralom Osnovnij zakon Respubliki Z 22 veresnya 2017 roku posadu golovi Buryatiyi zajmaye Oleksij Cidenov Zasobi masovoyi informaciyiNa 1 sichnya 2007 roku v Buryatiyi bulo zareyestrovano 297 zasobiv masovoyi informaciyi 154 gazeti 69 zhurnaliv 39 teleprogram 23 radioprogrami 10 informacijnih agentstv Narazi najtirazhnishimi gazetami ye nastupni Buryaad үnenTelebachennya j radio Radiomovlennya buryatskoyu movoyu vedetsya z 1934 roku V 1961 roci pochav pracyuvati telecentr v Ulan Ude Z 1967 roku retranslyuyutsya moskovski teleprogrami cherez nazemnu prijomnu stanciyu Orbita Telekanali Buryatska derzhavna teleradiokompaniyaDiv takozhDerzhava Buryat Mongoliya 2593 Buryatiya asteroyid nazvanij na chest teritoriyi Buryatska mifologiyaPrimitki Arhiv originalu za 7 bereznya 2016 Procitovano 4 bereznya 2016 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category BuryatiaBURYa TIYa Respublika Buryatiya Buryaad 12 travnya 2016 u Wayback Machine ESU ros Oficijnij sajt Administraciyi mista Ulan Ude Stolici Respubliki Buryatiya 17 zhovtnya 2007 u Wayback Machine ros Oficijnij server organiv derzhavnoyi vladi Respubliki Buryatiya 6 zhovtnya 2007 u Wayback Machine ros ros Buryat mongolskij informacijnij portal 9 zhovtnya 2007 u Wayback Machine ros Sajt buryatskogo narodu 26 zhovtnya 2007 u Wayback Machine ros BGTRK Vsi novini Zabajkalya 18 grudnya 2008 u Wayback Machine ros Novini Buryatiyi 15 bereznya 2008 u Wayback Machine ros Fotografiyi Buryatiyi priroda lyudi sela 12 travnya 2008 u Wayback Machine ros ros ros Irkutska oblast ozero Bajkal Irkutska oblast Tuva Zabajkalskij kraj Mongoliya Zabajkalskij kraj