Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (березень 2019) |
Ця стаття потребує для відповідності Вікіпедії. |
Скеле́т люди́ни або кістя́к люди́ни (лат. Sceleton) — це тверда структура, утворена сукупністю кісток. Служить опорою людського тіла. При народженні скелет людини містить близько 300 кісток; до досягнення дорослого віку кількість кісток зменшується приблизно до 206, за рахунок зрощення ряду дрібних кісток. Однак в цілому кількість кісток залежить від анатомічних особливостей, наприклад, в окремих людей наявна більша, ніж звичайно, кількість ребер чи хребців. Маса скелета, в середньому, становить близько 20 % від загальної маси тіла. Остеологія — наука про кістки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDBoMWJXRnVYM05yWld4bGRHOXVYMlp5YjI1MFgzVnJMbk4yWnk4ek5UQndlQzFJZFcxaGJsOXphMlZzWlhSdmJsOW1jbTl1ZEY5MWF5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTDBoMWJXRnVYM05yWld4bGRHOXVYMkpoWTJ0ZmRXc3VjM1puTHpNMU1IQjRMVWgxYldGdVgzTnJaV3hsZEc5dVgySmhZMnRmZFdzdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Функції скелета
Скелет виконує такі функції:
- опорну;
- рухову
- захищає м'які та вразливі органи (черепна коробка та грудна клітка);
- кровотворну (кістковий мозок бере участь у формуванні еритроцитів (еритропоез), лейкоцитів () і тромбоцитів ();
- депозитарну (накопичує мінеральні солі: солі кальцію, фосфати).
Класифікація кісток
Розрізняють кістки: непарні (розміщені по середній лінії тіла) та парні (розміщені з обох сторін відносно середньої лінії тіла).
За іншою класифікацією, кістки поділяють на:
- довгі (Ossa longa), довжина яких переважає над шириною (наприклад, стегнова);
- короткі (Ossa brevia);
- плоскі (Ossa plana);
- неправильні або атипові, мають складну форму, зовнішні чи внутрішні западини й виступи (наприклад, череп);
- сесамоподібні (Ossa sesamoidea), приховані у сухожиллях, невеликі за розмірами та завкруглені (наприклад, надколінник);
- вормієві, чи шовні, приховані, невеликого розміру та неправильної форми, містяться у черепних швах.
Первинні та вторинні кістки
Первинні кістки — це структури, що утворюються безпосередньо із сполучної тканини. До первинних відносять кістки лицьового відділу черепа та даху черепа.
Вторинні кістки — це структури, що проходять сполучнотканинну, хрящову та кісткову стадії. До них належать кістки основи черепа, корпусу та кінцівок.
Розрізняють два основні типи осифікації (формування кісткової тканини):
- Ендесмальна.
- Перихондральна.
- Енхондральна.
За часом появи в онтогенезі ядра скостеніння поділяють :
- Первинні
- Вторинні
- Додаткові
Будова скелета
Скелет людини складається з 3 частин: скелету голови (черепа), тулуба та кінцівок. До складу скелету тулуба відносяться хребет та грудна клітка. В склад скелету кінцівок входять верхні та нижні кінцівки, а також їхні пояси.
Скелет голови (череп)
Череп людини (лат. Cranium) складається з 2 відділів:
мозковий (лат. Neurocranium) — утворений 8 кістками (парні скроневі та тім'яні кістки, непарні лобова, потилична, клиноподібна та решітчаста:
- Потилична кістка (Os occipitale)
- Тім'яна кістка (Os parietale)
- Скронева кістка (Os temporale)
- Клиноподібна кістка (Os sphenoidale)
- Лобова кістка (os frontale)
- Решітчаста кістка (Os ethmoidale)
лицьовий (лат. Viscerocranium) — утворений 15 кістками (парні верхньощелепні, носові, слізні, виличні, піднебінні, нижньоносові, а також непарні нижньощелепна, леміш, під'язикова):
- Вилична кістка (Os zygomaticum)
- Верхня щелепа (Maxilla)
- Нижня щелепа (Mandibula)
- Носова кістка (Os nasale)
- Слізна кістка (Os lacrimale)
- Піднебінна кістка (Os palatinum)
- Під'язикова кістка (Os hyoideum)
- Леміш (Vomer)
- Слухові кісточки (молоточок, ковадло, стремено) (Malleus, Incus, Stapes)
Потилична кістка має (лат. Foramen Magnum), через який порожнина черепа з'єднана із (лат. Canalis spinalis). У скроневій кістці є отвір зовнішнього слухового проходу. У кістках основи черепа є також дрібні отвори, через які проходять черепно-мозкові нерви, та кровоносні судини.
Скелет тулуба
Скелет тулуба людини складається з 2 частин — хребет (лат. Columna vertebralis) та грудна клітка (лат. Thorax).
Грудна клітка складається з:
Хребет людини утворений 33-34 хребцями, поділеними на 5 відділів:
- шийний відділ (лат. Vertebrae cervicales) (7 хребців) — перший хребець (атлант) (лат. Atlas) та другий шийний хребець (лат. Axis) з'єднують хребет з черепом
- грудний відділ (лат. Vertebrae thoracicae) (12 хребців) — від кожного хребця відростає пара ребер; (лат. Th 1-12)
- поперековий відділ (лат. Vertebrae lumbales) (5 хребців) (лат. L1-L5)
- крижовий відділ (лат. Os sacrum) (4-5 хребців) — хребці зрослись в одну кістку (лат. S1-4/5)
- куприковий відділ (лат. Os coccygis) (4-5 хребців) — рудиментів (лат. Со1-Со4/5)
Кожен хребець складається з тіла (Corpus) та дуги (Arcus), але винятком є Атлант- 1-й хребець шийного відділу, у якого відсутнє тіло (тобто має атипову будову), від якої відходять декілька відростків. Тіло хребців і дуги складають хребцеві отвори, які утворюють хребетний канал (Canalis spinalis), де міститься спинний мозок. Хребці з'єднуються між собою за допомогою волокнистого хряща, що надає хребту гнучкості та еластичності.
Грудна клітка утворена ребрами та грудниною. Людина має 12 пар ребер, з яких перші 7 пар з'єднані безпосередньо з грудниною, наступні 3 прикріплюються до хрящів вищих ребер, а останні 2 пари розташовані вільно. Груднина розташована попереду грудної клітки і виконує важливу функцію — скріплює ребра між собою.
Скелет кінцівок
Людина має 2 пари кінцівок — пару верхніх та пару нижніх. Верхні кінцівки називаються руками, а нижні — ногами.
Скелет верхніх кінцівок складається з 2 частин:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk00TDFkcGJHeHBZVzFmUTJobGMyVnNaR1Z1WDJoaGJtUnpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFYYVd4c2FXRnRYME5vWlhObGJHUmxibDlvWVc1a2N5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- пояс верхніх кінцівок (лат. Cingulum membri superioris) — утворений парними кістками лопаток (Scapula) та з'єднаних з ними ключицями (Clavicula);
- вільні верхні кінцівки (лат. Membrum superius) — утворені з 3 відділів:
- плече — утворене плечовою кісткою (Humerus), з'єднаною з лопаткою (Scapula);
- передпліччя (лат. Ossa antebrachii) — утворене ліктьовою (Ulna) та променевою кістками (Radius);
- кисть (лат. Manus)— утворена кістками зап'ястка, п'ястка та фаланг пальців руки (27 кісток).
Зап'ястя (Carpus) складається з восьми кісток (Ossa carpi):
- Човноподібна кістка (Os scaphoideum)
- Півмісяцева кістка (Os lunatum)
- Тригранна кістка (Os triquetrum)
- Горохоподібна кістка (Os pisiforme)
- (Os trapezium)
- Трапецієподібна кістка (Os trapezoideum)
- Головчаста кістка (Os capitatum)
- Гачкувата кістка (Os hamatum)
П'ясток має п'ять метакарпальних кісток (Ossa metacarpi, під номером I—V).
- Дві сезамоподібні кістки (ossa sesamoidea) в метакарпофаланговому суглобі великого пальця
- Пальці складаються з трьох кісток (phalanx proximalis, phalanx media, phalanx distalis, підрядний номер I—V), великі пальці (I) складаються лише з двох (phalanx proximalis і phalanx distalis)
Скелет нижніх кінцівок складається з 2 частин:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDFkcGJHeHBZVzFmUTJobGMyVnNaR1Z1WDJabFpYUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVmRwYkd4cFlXMWZRMmhsYzJWc1pHVnVYMlpsWlhRdWFuQm4uanBn.jpg)
- пояс нижніх кінцівок (лат. Coxa) — утворений парними тазовими (зрослі лобкові, сідничні та клубові кістки) та крижовою кістками;
- вільні нижні кінцівки — утворені з 3 відділів:
Заплесно (Ossa tarsi):
- Надп'яткова кістка (Talus)
- П'яткова кістка (Calcaneus)
- Човноподібна кістка (Os naviculare)
- Три клиноподібні кістки (Os cuneiforme mediale, intermedium et laterale)
- Кубоподібна кістка (Os cuboideum)
П'ять кісток плесна (Ossa metatarsi, пронумеровані I—V)
- Дві сесамоподібні кістки (ossa sesamoidea) в плюсно-фаланговому суглобі великого пальця
- Кожний палець ноги складається з трьох кісток (phalanx proximalis, media, et distalis, під номером I—V), а великі пальці (I) складаються лише з двох кісток.
Хвороби скелету
Хребет природно має 4 вигини — шийний та поперековий відділи спрямовані вперед, а грудний та крижовий назад. Але в молодому віці хребет має здатність викривлятись. Серед поширених хвороб хребта виділяють:
До хвороб скелету також відносять:
- Плоскостопість — зниження склепіння кісток стопи, що призводить до великої болі, тяжкості ходіння та затискання кровоносних судин
- Остеопороз — системне захворювання скелета, яке характеризується зменшенням маси кістки в одиниці об'єму та порушенням мікроархітектури кісткової тканини, що призводить до підвищення крихкості кісток та високого ризику їх переломів.
- Пухлини кісток
- Рахіт
- зумовлені генетичними хворобами,
- Остеомієліт
- Остеомаляція
- Остеопенія
- Хвороба Педжета
- Мієломна хвороба (плазмоцитома)
- Періостит
- Остеопороз: про це повинен знати кожний. Аптека online. Процитовано 9 червня 2020.
Література
- Сакевич В. І., Мастеров Ю. І., Сакевич Р. П. Посібник для практичних занять з анатомії та фізіології з основами патології. — К., 2003.
- Синельников Р.Д., Синельников А. Я., Синельников Я. Р. : Атлас анатомии человека. В 4-х томах. Том 1. Учение о костях, соединениях костей и мышцах — М.: Новая волна, 2019. — 444 с. — ISBN 978-5-7864-0275-0. (С.14 — 262)(рос.)
- Коцан І. Я., Гринчук В. О., Велемець В. Х. [та ін.] Анатомія людини: підруч. для студ. вищ. навч. закл . — Луцьк: Волин. нац. ун-т ім. Лесі Українки. — 902 с. —
- Сидоренко П. І. Анатомія та фізіологія людини / П. І. Сидоренко, Г. О. Бондаренко, С. О. Куц. — Вид. 4-е, випр. — Київ: Медицина, 2012. — 199 с. — (С.25 — 41)
![]() | Це незавершена стаття з анатомії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno berezen 2019 Cya stattya potrebuye uporyadkuvannya dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin Cya stattya pro skelet lyudini Pro skelet zagalom div Skelet Skele t lyudi ni abo kistya k lyudi ni lat Sceleton ce tverda struktura utvorena sukupnistyu kistok Sluzhit oporoyu lyudskogo tila Pri narodzhenni skelet lyudini mistit blizko 300 kistok do dosyagnennya doroslogo viku kilkist kistok zmenshuyetsya priblizno do 206 za rahunok zroshennya ryadu dribnih kistok Odnak v cilomu kilkist kistok zalezhit vid anatomichnih osoblivostej napriklad v okremih lyudej nayavna bilsha nizh zvichajno kilkist reber chi hrebciv Masa skeleta v serednomu stanovit blizko 20 vid zagalnoyi masi tila Osteologiya nauka pro kistki Skelet dorosloyi lyudini viglyad speredu Skelet dorosloyi lyudini viglyad zzadu Funkciyi skeletaSkelet vikonuye taki funkciyi opornu ruhovu zahishaye m yaki ta vrazlivi organi cherepna korobka ta grudna klitka krovotvornu kistkovij mozok bere uchast u formuvanni eritrocitiv eritropoez lejkocitiv i trombocitiv depozitarnu nakopichuye mineralni soli soli kalciyu fosfati Klasifikaciya kistokRozriznyayut kistki neparni rozmisheni po serednij liniyi tila ta parni rozmisheni z oboh storin vidnosno serednoyi liniyi tila Za inshoyu klasifikaciyeyu kistki podilyayut na dovgi Ossa longa dovzhina yakih perevazhaye nad shirinoyu napriklad stegnova korotki Ossa brevia ploski Ossa plana nepravilni abo atipovi mayut skladnu formu zovnishni chi vnutrishni zapadini j vistupi napriklad cherep sesamopodibni Ossa sesamoidea prihovani u suhozhillyah neveliki za rozmirami ta zavkrugleni napriklad nadkolinnik vormiyevi chi shovni prihovani nevelikogo rozmiru ta nepravilnoyi formi mistyatsya u cherepnih shvah Pervinni ta vtorinni kistkiPervinni kistki ce strukturi sho utvoryuyutsya bezposeredno iz spoluchnoyi tkanini Do pervinnih vidnosyat kistki licovogo viddilu cherepa ta dahu cherepa Vtorinni kistki ce strukturi sho prohodyat spoluchnotkaninnu hryashovu ta kistkovu stadiyi Do nih nalezhat kistki osnovi cherepa korpusu ta kincivok Rozriznyayut dva osnovni tipi osifikaciyi formuvannya kistkovoyi tkanini Endesmalna Perihondralna Enhondralna Za chasom poyavi v ontogenezi yadra skosteninnya podilyayut Pervinni Vtorinni DodatkoviBudova skeletaSkelet lyudini skladayetsya z 3 chastin skeletu golovi cherepa tuluba ta kincivok Do skladu skeletu tuluba vidnosyatsya hrebet ta grudna klitka V sklad skeletu kincivok vhodyat verhni ta nizhni kincivki a takozh yihni poyasi Skelet golovi cherep Cherep lyudini lat Cranium skladayetsya z 2 viddiliv mozkovij lat Neurocranium utvorenij 8 kistkami parni skronevi ta tim yani kistki neparni lobova potilichna klinopodibna ta reshitchasta Potilichna kistka Os occipitale Tim yana kistka Os parietale Skroneva kistka Os temporale Klinopodibna kistka Os sphenoidale Lobova kistka os frontale Reshitchasta kistka Os ethmoidale licovij lat Viscerocranium utvorenij 15 kistkami parni verhnoshelepni nosovi slizni vilichni pidnebinni nizhnonosovi a takozh neparni nizhnoshelepna lemish pid yazikova Vilichna kistka Os zygomaticum Verhnya shelepa Maxilla Nizhnya shelepa Mandibula Nosova kistka Os nasale Slizna kistka Os lacrimale Pidnebinna kistka Os palatinum Pid yazikova kistka Os hyoideum Lemish Vomer Sluhovi kistochki molotochok kovadlo stremeno Malleus Incus Stapes Potilichna kistka maye lat Foramen Magnum cherez yakij porozhnina cherepa z yednana iz lat Canalis spinalis U skronevij kistci ye otvirzovnishnogo sluhovogo prohodu U kistkah osnovi cherepa ye takozh dribni otvori cherez yaki prohodyat cherepno mozkovi nervi ta krovonosni sudini Skelet tuluba Skelet tuluba lyudini skladayetsya z 2 chastin hrebet lat Columna vertebralis ta grudna klitka lat Thorax Grudna klitka skladayetsya z 12 par reber lat Costae Grudinini lat Sternum Hrebet lyudini utvorenij 33 34 hrebcyami podilenimi na 5 viddiliv shijnij viddil lat Vertebrae cervicales 7 hrebciv pershij hrebec atlant lat Atlas ta drugij shijnij hrebec lat Axis z yednuyut hrebet z cherepom grudnij viddil lat Vertebrae thoracicae 12 hrebciv vid kozhnogo hrebcya vidrostaye para reber lat Th 1 12 poperekovij viddil lat Vertebrae lumbales 5 hrebciv lat L1 L5 krizhovij viddil lat Os sacrum 4 5 hrebciv hrebci zroslis v odnu kistku lat S1 4 5 kuprikovij viddil lat Os coccygis 4 5 hrebciv rudimentiv lat So1 So4 5 Kozhen hrebec skladayetsya z tila Corpus ta dugi Arcus ale vinyatkom ye Atlant 1 j hrebec shijnogo viddilu u yakogo vidsutnye tilo tobto maye atipovu budovu vid yakoyi vidhodyat dekilka vidrostkiv Tilo hrebciv i dugi skladayut hrebcevi otvori yaki utvoryuyut hrebetnij kanal Canalis spinalis de mistitsya spinnij mozok Hrebci z yednuyutsya mizh soboyu za dopomogoyu voloknistogo hryasha sho nadaye hrebtu gnuchkosti ta elastichnosti Grudna klitka utvorena rebrami ta grudninoyu Lyudina maye 12 par reber z yakih pershi 7 par z yednani bezposeredno z grudninoyu nastupni 3 prikriplyuyutsya do hryashiv vishih reber a ostanni 2 pari roztashovani vilno Grudnina roztashovana poperedu grudnoyi klitki i vikonuye vazhlivu funkciyu skriplyuye rebra mizh soboyu Skelet kincivok Lyudina maye 2 pari kincivok paru verhnih ta paru nizhnih Verhni kincivki nazivayutsya rukami a nizhni nogami Skelet verhnih kincivok skladayetsya z 2 chastin Kistki ruki poyas verhnih kincivok lat Cingulum membri superioris utvorenij parnimi kistkami lopatok Scapula ta z yednanih z nimi klyuchicyami Clavicula vilni verhni kincivki lat Membrum superius utvoreni z 3 viddiliv pleche utvorene plechovoyu kistkoyu Humerus z yednanoyu z lopatkoyu Scapula peredplichchya lat Ossa antebrachii utvorene liktovoyu Ulna ta promenevoyu kistkami Radius kist lat Manus utvorena kistkami zap yastka p yastka ta falang palciv ruki 27 kistok Zap yastya Carpus skladayetsya z vosmi kistok Ossa carpi Chovnopodibna kistka Os scaphoideum Pivmisyaceva kistka Os lunatum Trigranna kistka Os triquetrum Gorohopodibna kistka Os pisiforme Os trapezium Trapeciyepodibna kistka Os trapezoideum Golovchasta kistka Os capitatum Gachkuvata kistka Os hamatum P yastok maye p yat metakarpalnih kistok Ossa metacarpi pid nomerom I V Dvi sezamopodibni kistki ossa sesamoidea v metakarpofalangovomu suglobi velikogo palcya Palci skladayutsya z troh kistok phalanx proximalis phalanx media phalanx distalis pidryadnij nomer I V veliki palci I skladayutsya lishe z dvoh phalanx proximalis i phalanx distalis Skelet nizhnih kincivok skladayetsya z 2 chastin Kistki stopi poyas nizhnih kincivok lat Coxa utvorenij parnimi tazovimi zrosli lobkovi sidnichni ta klubovi kistki ta krizhovoyu kistkami vilni nizhni kincivki utvoreni z 3 viddiliv stegno utvorene stegnovoyu kistkoyu Os femoris gomilka utvorena velikoyu Tibia ta maloyu gomilkovoyu kistkami Fibula nadkolinnik Patella stopa lat Pes utvorena kistkami zaplesna razom z p yatkovoyu kistkoyu plesna ta falang palciv nogi Zaplesno Ossa tarsi Nadp yatkova kistka Talus P yatkova kistka Calcaneus Chovnopodibna kistka Os naviculare Tri klinopodibni kistki Os cuneiforme mediale intermedium et laterale Kubopodibna kistka Os cuboideum P yat kistok plesna Ossa metatarsi pronumerovani I V Dvi sesamopodibni kistki ossa sesamoidea v plyusno falangovomu suglobi velikogo palcya Kozhnij palec nogi skladayetsya z troh kistok phalanx proximalis media et distalis pid nomerom I V a veliki palci I skladayutsya lishe z dvoh kistok Hvorobi skeletuHrebet prirodno maye 4 vigini shijnij ta poperekovij viddili spryamovani vpered a grudnij ta krizhovij nazad Ale v molodomu vici hrebet maye zdatnist vikrivlyatis Sered poshirenih hvorob hrebta vidilyayut skolioz vikrivlennya vbik kifoz vikrivlennya nazad lordoz vikrivlennya vpered Do hvorob skeletu takozh vidnosyat Ploskostopist znizhennya sklepinnya kistok stopi sho prizvodit do velikoyi boli tyazhkosti hodinnya ta zatiskannya krovonosnih sudin Osteoporoz sistemne zahvoryuvannya skeleta yake harakterizuyetsya zmenshennyam masi kistki v odinici ob yemu ta porushennyam mikroarhitekturi kistkovoyi tkanini sho prizvodit do pidvishennya krihkosti kistok ta visokogo riziku yih perelomiv Puhlini kistok Rahit zumovleni genetichnimi hvorobami Osteomiyelit Osteomalyaciya Osteopeniya Hvoroba Pedzheta Miyelomna hvoroba plazmocitoma Periostit Osteoporoz pro ce povinen znati kozhnij Apteka online Procitovano 9 chervnya 2020 ol section LiteraturaSakevich V I Masterov Yu I Sakevich R P Posibnik dlya praktichnih zanyat z anatomiyi ta fiziologiyi z osnovami patologiyi K 2003 Sinelnikov R D Sinelnikov A Ya Sinelnikov Ya R Atlas anatomii cheloveka V 4 h tomah Tom 1 Uchenie o kostyah soedineniyah kostej i myshcah M Novaya volna 2019 444 s ISBN 978 5 7864 0275 0 S 14 262 ros Kocan I Ya Grinchuk V O Velemec V H ta in Anatomiya lyudini pidruch dlya stud vish navch zakl Luck Volin nac un t im Lesi Ukrayinki 902 s ISBN 978 966 600 493 5 Sidorenko P I Anatomiya ta fiziologiya lyudini P I Sidorenko G O Bondarenko S O Kuc Vid 4 e vipr Kiyiv Medicina 2012 199 s ISBN 978 617 505 216 7 S 25 41 Ce nezavershena stattya z anatomiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi