Династія Хонг-банг (в'єт. Hồng Bàng, тьи-ном 鴻龐) чи Династія королів Хунгів (хунгвионгів), також відома під назвою «династія Лак» (Nhà Lạc, ня лак), — єдина відома напівміфічна династія, що правила, за деякими джерелами, з 2879 до 258 року до н. е. легендарним південним царством [vi] та створеними потім на його землях царством В'єттхионг і лакв'єтською державою Ванланг. Історію династії прийнято вести від міфічного Киньзионг-вионга (Kinh Dương Vương, 涇陽王, «король Кинь Зионг»), відомого також як Хунг Зионг, власне ім'я — Лок Тук (Lộc Tục, 祿續)).
Під час правління династії Хонг-банг з'явився титул «хунгвионг ». У міфології сучасних в'єтів прийнято вести свій родовід від другого хунгвионга — Хунг Х'єна (міфічного напівдракона [ru] — сина Хунг Зионга / [ru] і «батька всіх в'єтів»). Всього прийнято налічувати 18 поколінь (або, можливо, династій) хунгвионгів. Хунгвионги були абсолютними монархами і, принаймні, теоретично, повністю контролювали всі землі і запаси. Династію хунгвионгів оточує безліч легенд, але історичного матеріалу з часу її правління дуже мало.
Словосполучення «хонг-банг» означає «величезний, ґрунтовний»; у зворотному порядку слів «банг-хонг» має значення «широкий, безкраїй, хаотичний», що синонімічне китайському поняттю хаосу.
Додинастичний час
До появи династії Хонг-банг біля річок Ма і Хонгха перебували автономні села, які не мали управлінців. Племена жили в дуплах великих дерев і печерах, підтвердженням чому є наскельні малюнки. В'єтське суспільство було матріархальним, як і більшість суспільств Південно-Східної Азії та островів Тихого океану.
Проголошення династії королів Хунгів (хунгвионгів)
Згідно з [ru]» [en], більше ніж через тисячу років після приходу доісторичних в'єтів (пізня кам'яна доба) кочове населення збільшилося і поширилося в майбутніх межах країни. Біля річок Хонгха, Ка і Ма жили 15 зі ста в'єтських племен. Їхні землі простяглися від підніжжя гори Ба до підніжжя гори Тамбао. Один з ранніх вождів близько (за іншими джерелами, це було у VII ст. до н. е.) зумів об'єднати 15 племен, проголосив себе королем (Vương) і взяв ім'я і титул «хунгвионг» (Hùng Vương), проголосивши династію хунгвионгів Хонг Банг, що веде родовід від міфічного Хунг Зионга — легендарного правителя південного царства , а себе Хунг Лан оголосив третім хунгвионгом. Свої землі третій хунгвионг назвав Ванланг (Văn Lang), а столицею зробив Фонгтяу (В'єтчі, провінція Футхо), місто на перетині трьох річок, де починається долина Хонгхи.
Продовжили династію спадкоємці третього хунгвионга, однак на 18-му поколінні вона перервалася, коли Ан Зионг-вионг завоював Ванланг. Під час правління останніх королів Хонг-банг пройшло безліч воєн.
Є записи про 18 правителів (або поколінь):
- Хунг Зионг (Hùng Dương) (, власне ім'я — Лок Тук): 2879—2794 до н. е.
- Хунг Х'єн (Hùng Hiền) (): 2793—2525 до н. е.
- (Hùng Lân): 2524—2253 до н. е.
- (Hùng Việp): 2252—1913 до н. е.
- (Hùng Hy): 1912—1713 до н. е.
- (Hùng Huy): 1712—1632 до н. е.
- (Hùng Chiêu): 1631—1432 до н. е.
- (Hùng Vỹ): 1431—1332 до н. е.
- (Hùng Định): 1331—1252 до н. е.
- (Hùng Hy): 1251—1162 до н. е.
- (Hùng Trinh): 1161—1055 до н. е.
- (Hùng Võ): 1054—969 до н. е.
- (Hùng Việt): 968—854 до н. е.
- (Hùng Anh): 853—755 до н. е.
- (Hùng Triều): 754—661 до н. е.
- (Hùng Tạo): 660—569 до н. е.
- (Hùng Nghị): 568—409 до н. е.
- (Hùng Duệ): 408—258 до н. е.
Організація
Хунг Лан заснував в'єтську державу, зважаючи на потребу у співпраці під час створення гідравлічних споруд і протистояння ворогам. Ванланг був примітивною суверенною державою, де хунгвионгу прислуговували придворні радники — (Lạc Hầu). Країну поділили на 15 «бо» (Bộ), кожним з яких правив (Lạc Tướng), який зазвичай належав до королівської родини. В бо влилися традиційні матріархальні села і сільськогосподарські угіддя, кожним бо керував (Bộ Chính), зазвичай — старійшина племені.
Економіка
Економіка була заснована на поливному рисівництві, ремеслах, полюванні, збиранні, рибальстві. Добре було налагоджене лиття бронзи. Знамениті донгшонські барабани з бронзи, на яких зображували будинки, одяг, традиційні заняття, з'явилися близько 600 року до н. е. Хунгвионги правили за допомогою радників, які контролювали поселення навколо кожного зрошуваного поля, організовували будівництво і ремонт канав, регулювали подачу води.
Крім культивування рису, люди Ванлангу вирощували боби, горох, батат і зерно, банани, апельсини, мандарини, лічі, кокоси; овочі та баштанні культури: капусту, баклажани, кавуни. Тримали худобу, переважно, буйволів, курей і свиней. Мистецтва гончарства і плетіння з бамбуку, робота зі шкірою і ткацтво з прядива, джуту і шовку досягло високого рівня. Вже в правління династії Хонг-банг в'єти вміли готувати рибний соус і бань чунги, а також чорнили зуби.
Транспортними засобами слугували довбані човни, на яких ходили річками і каналами.
Донгшонська культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZpTDBSdmJtZGZVMjl1WDJSeWRXMXpMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFFYjI1blgxTnZibDlrY25WdGN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
До 2000—1200 років до н. е. розвиток рисівництва та бронзового ливарства створили передумови для появи донгшонської культури, відомої своїми пишними ритуальними барабанами з бронзи. У Малайзії та Індонезії в барабанах простежується донгшонський вплив, що може означати автохтонність технологій бронзового лиття. На півночі країни знайдено багато невеликих мідних шахт. При цьому культура Донгшон не спеціалізувалася виключно на бронзі, оскільки її представники також виготовляли залізні предмети, а також обробляли вироби китайського походження. Люди даної культури перетворили дельту ріки Хонгха у великий регіон виробництва рису. Саме донгшонська культура вважається першою історичною цивілізацією Індокитаю.
Кінець династії
Останній хунгвионг Ванлангу був переможений у 258 році до н. е. Тхук Фаном (Thục Phán, 蜀泮) — правителем аув'єтів. Тхук Фан завоював Ванланг і, взявши ім'я Ан Зионг-вионг («король Ан Зионг»), об'єднав лакв'єтів і аув'єтів, створивши Аулак. Столицею стала фортеця [en], розташована за 35 км від Ханоя. Коли племена гірських жителів аув'єтів і рівнинних лакв'єтів об'єдналися, утворений народ став іменуватися в'єтами.
Примітки
- Ханьда. Ханьюй да цидянь (Великий словник китайської мови). — Шанхай, 1997.
- Мхитарян С. А. История Вьетнама. — М.: «Наука», 1983. — С. 26. — 302 с. — 5000 экз.
- Ванланга цари — Монархи. Древний Восток — Яндекс. Словари. Архів оригіналу за 28 січня 2013. Процитовано 1 листопада 2019.
- В'єтнам. Архів оригіналу за 28 жовтня 2019. Процитовано 1 листопада 2019.
- Thiên Nam bảo lục diễn ca
- Мхитарян С. А. История Вьетнама. — М.: «Наука», 1983. — С. 27. — 302 с. — 5000 экз.
- Мхитарян С. А. История Вьетнама. — М.: «Наука», 1983. — С. 30. — 302 с. — 5000 экз.
- Мхитарян С. А. История Вьетнама. — М.: «Наука», 1983. — С. 35-36. — 302 с. — 5000 экз.
Див. також
- [ru]
Посилання
- Giỗ tổ năm 2004 trên VnExpress
- Danh sách 100 người con
- Văn minh Đông Sơn [Архівовано 30 квітня 2009 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Istoriya V yetnamu Doistorichni chasi vid 500 tis rokiv do n e Starodavni V yetski plemena drevni V yetski carstva vid 1 tis rokiv do n e Auv yeti lakv yeti dinastiya Hong bang Korolivstvo Vanlang do 257 do n e Derzhava Aulak 257 207 do n e Dinastiya Chyeu derzhava Namv yet 207 111 do n e 111 do n e 39 n e Povstannya sester Ching 40 43 43 544 Dinastiya rannih Li 544 602 602 905 Dinastiya Khuk 905 938 Dinastiya Ngo 939 967 966 968 Dinastiya Din 968 980 Dinastiya rannih Le 980 1009 Dinastiya piznih Li 1009 1225 Dinastiya Chan 1225 1400 Mongolski vijni z Dajv yetom ta Champa 1257 1288 Dinastiya Ho 1400 1407 1407 1427 1407 1413 Dinastiya Le 1428 1527 Dinastiya Mak 1527 1592 Vidrodzhena dinastiya Le 1533 1788 1545 1787 knyazi Nguen 1558 1777 Dinastiya Tejshon 1778 1802 Dinastiya Nguyen 1802 1945 francuzke kolonialne pravlinnya u V yetnami 1887 1954 V yetnamska imperiya 1945 Serpneva revolyuciya 1945 Demokratichna Respublika V yetnam 1945 1946 Persha Indokitajska vijna 1946 1954 1949 1955 Podil V yetnamu 1954 Pivnichnij V yetnam 1954 1976 Pivdennij V yetnam 1954 1976 Druga Indokitajska vijna 1957 1975 Vijna u V yetnami 1957 1975 Tretya Indokitajska vijna 1975 1988 1976 Socialistichna Respublika V yetnam z 1976 en z 1986 Pov yazani ponyattya Funam Chenla Kambudzhadesha I XV vv Linyi Champa 192 1832 pr Dinastiya Hong bang v yet Hồng Bang ti nom 鴻龐 chi Dinastiya koroliv Hungiv hungviongiv takozh vidoma pid nazvoyu dinastiya Lak Nha Lạc nya lak yedina vidoma napivmifichna dinastiya sho pravila za deyakimi dzherelami z 2879 do 258 roku do n e legendarnim pivdennim carstvom vi ta stvorenimi potim na jogo zemlyah carstvom V yetthiong i lakv yetskoyu derzhavoyu Vanlang Istoriyu dinastiyi prijnyato vesti vid mifichnogo Kinziong vionga Kinh Dương Vương 涇陽王 korol Kin Ziong vidomogo takozh yak Hung Ziong vlasne im ya Lok Tuk Lộc Tục 祿續 Pid chas pravlinnya dinastiyi Hong bang z yavivsya titul hungviong U mifologiyi suchasnih v yetiv prijnyato vesti svij rodovid vid drugogo hungvionga Hung H yena mifichnogo napivdrakona ru sina Hung Zionga ru i batka vsih v yetiv Vsogo prijnyato nalichuvati 18 pokolin abo mozhlivo dinastij hungviongiv Hungviongi buli absolyutnimi monarhami i prinajmni teoretichno povnistyu kontrolyuvali vsi zemli i zapasi Dinastiyu hungviongiv otochuye bezlich legend ale istorichnogo materialu z chasu yiyi pravlinnya duzhe malo Slovospoluchennya hong bang oznachaye velicheznij gruntovnij u zvorotnomu poryadku sliv bang hong maye znachennya shirokij bezkrayij haotichnij sho sinonimichne kitajskomu ponyattyu haosu Dodinastichnij chasDo poyavi dinastiyi Hong bang bilya richok Ma i Hongha perebuvali avtonomni sela yaki ne mali upravlinciv Plemena zhili v duplah velikih derev i pecherah pidtverdzhennyam chomu ye naskelni malyunki V yetske suspilstvo bulo matriarhalnim yak i bilshist suspilstv Pivdenno Shidnoyi Aziyi ta ostroviv Tihogo okeanu Progoloshennya dinastiyi koroliv Hungiv hungviongiv Zgidno z ru en bilshe nizh cherez tisyachu rokiv pislya prihodu doistorichnih v yetiv piznya kam yana doba kochove naselennya zbilshilosya i poshirilosya v majbutnih mezhah krayini Bilya richok Hongha Ka i Ma zhili 15 zi sta v yetskih plemen Yihni zemli prostyaglisya vid pidnizhzhya gori Ba do pidnizhzhya gori Tambao Odin z rannih vozhdiv blizko za inshimi dzherelami ce bulo u VII st do n e zumiv ob yednati 15 plemen progolosiv sebe korolem Vương i vzyav im ya i titul hungviong Hung Vương progolosivshi dinastiyu hungviongiv Hong Bang sho vede rodovid vid mifichnogo Hung Zionga legendarnogo pravitelya pivdennogo carstva a sebe Hung Lan ogolosiv tretim hungviongom Svoyi zemli tretij hungviong nazvav Vanlang Văn Lang a stoliceyu zrobiv Fongtyau V yetchi provinciya Futho misto na peretini troh richok de pochinayetsya dolina Honghi Prodovzhili dinastiyu spadkoyemci tretogo hungvionga odnak na 18 mu pokolinni vona perervalasya koli An Ziong viong zavoyuvav Vanlang Pid chas pravlinnya ostannih koroliv Hong bang projshlo bezlich voyen Ye zapisi pro 18 praviteliv abo pokolin Hung Ziong Hung Dương vlasne im ya Lok Tuk 2879 2794 do n e Hung H yen Hung Hiền 2793 2525 do n e Hung Lan 2524 2253 do n e Hung Việp 2252 1913 do n e Hung Hy 1912 1713 do n e Hung Huy 1712 1632 do n e Hung Chieu 1631 1432 do n e Hung Vỹ 1431 1332 do n e Hung Định 1331 1252 do n e Hung Hy 1251 1162 do n e Hung Trinh 1161 1055 do n e Hung Vo 1054 969 do n e Hung Việt 968 854 do n e Hung Anh 853 755 do n e Hung Triều 754 661 do n e Hung Tạo 660 569 do n e Hung Nghị 568 409 do n e Hung Duệ 408 258 do n e OrganizaciyaHung Lan zasnuvav v yetsku derzhavu zvazhayuchi na potrebu u spivpraci pid chas stvorennya gidravlichnih sporud i protistoyannya vorogam Vanlang buv primitivnoyu suverennoyu derzhavoyu de hungviongu prislugovuvali pridvorni radniki Lạc Hầu Krayinu podilili na 15 bo Bộ kozhnim z yakih praviv Lạc Tướng yakij zazvichaj nalezhav do korolivskoyi rodini V bo vlilisya tradicijni matriarhalni sela i silskogospodarski ugiddya kozhnim bo keruvav Bộ Chinh zazvichaj starijshina plemeni EkonomikaEkonomika bula zasnovana na polivnomu risivnictvi remeslah polyuvanni zbiranni ribalstvi Dobre bulo nalagodzhene littya bronzi Znameniti dongshonski barabani z bronzi na yakih zobrazhuvali budinki odyag tradicijni zanyattya z yavilisya blizko 600 roku do n e Hungviongi pravili za dopomogoyu radnikiv yaki kontrolyuvali poselennya navkolo kozhnogo zroshuvanogo polya organizovuvali budivnictvo i remont kanav regulyuvali podachu vodi Krim kultivuvannya risu lyudi Vanlangu viroshuvali bobi goroh batat i zerno banani apelsini mandarini lichi kokosi ovochi ta bashtanni kulturi kapustu baklazhani kavuni Trimali hudobu perevazhno bujvoliv kurej i svinej Mistectva goncharstva i pletinnya z bambuku robota zi shkiroyu i tkactvo z pryadiva dzhutu i shovku dosyaglo visokogo rivnya Vzhe v pravlinnya dinastiyi Hong bang v yeti vmili gotuvati ribnij sous i ban chungi a takozh chornili zubi Transportnimi zasobami sluguvali dovbani chovni na yakih hodili richkami i kanalami Dongshonska kulturaZobrazhennya na bronzovomu barabani Do 2000 1200 rokiv do n e rozvitok risivnictva ta bronzovogo livarstva stvorili peredumovi dlya poyavi dongshonskoyi kulturi vidomoyi svoyimi pishnimi ritualnimi barabanami z bronzi U Malajziyi ta Indoneziyi v barabanah prostezhuyetsya dongshonskij vpliv sho mozhe oznachati avtohtonnist tehnologij bronzovogo littya Na pivnochi krayini znajdeno bagato nevelikih midnih shaht Pri comu kultura Dongshon ne specializuvalasya viklyuchno na bronzi oskilki yiyi predstavniki takozh vigotovlyali zalizni predmeti a takozh obroblyali virobi kitajskogo pohodzhennya Lyudi danoyi kulturi peretvorili deltu riki Hongha u velikij region virobnictva risu Same dongshonska kultura vvazhayetsya pershoyu istorichnoyu civilizaciyeyu Indokitayu Kinec dinastiyiOstannij hungviong Vanlangu buv peremozhenij u 258 roci do n e Thuk Fanom Thục Phan 蜀泮 pravitelem auv yetiv Thuk Fan zavoyuvav Vanlang i vzyavshi im ya An Ziong viong korol An Ziong ob yednav lakv yetiv i auv yetiv stvorivshi Aulak Stoliceyu stala fortecya en roztashovana za 35 km vid Hanoya Koli plemena girskih zhiteliv auv yetiv i rivninnih lakv yetiv ob yednalisya utvorenij narod stav imenuvatisya v yetami PrimitkiHanda Hanyuj da cidyan Velikij slovnik kitajskoyi movi Shanhaj 1997 Mhitaryan S A Istoriya Vetnama M Nauka 1983 S 26 302 s 5000 ekz Vanlanga cari Monarhi Drevnij Vostok Yandeks Slovari Arhiv originalu za 28 sichnya 2013 Procitovano 1 listopada 2019 V yetnam Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2019 Procitovano 1 listopada 2019 Thien Nam bảo lục diễn ca Mhitaryan S A Istoriya Vetnama M Nauka 1983 S 27 302 s 5000 ekz Mhitaryan S A Istoriya Vetnama M Nauka 1983 S 30 302 s 5000 ekz Mhitaryan S A Istoriya Vetnama M Nauka 1983 S 35 36 302 s 5000 ekz Div takozh ru PosilannyaGiỗ tổ năm 2004 tren VnExpress Danh sach 100 người con Văn minh Đong Sơn Arhivovano 30 kvitnya 2009 u Wayback Machine